<?xml version="1.0" encoding="utf-8" ?>
<!DOCTYPE article>
<book
  xml:lang="hu-HU"
  xmlns="http://docbook.org/ns/docbook" version="5.0"
  xmlns:xlink="http://www.w3.org/1999/xlink" >
  <info>
    <title>Az immateriális vagyon közzététele a vállalati jelentésekben</title>
    <subtitle>
      <para>A tartalomelemzés, mint kutatási módszer alkalmazásának lehetőségei</para>
      <para>Szerző <personname>Kovács Zsuzsanna Ilona</personname></para>
      <para>Lektor <personname>Karai Éva</personname></para>
      <para>ISBN 9789636386986</para>
      <para><link
          xlink:href="https://tudastar.saldokiado.hu/konyv/az_immaterialis_vagyon_kozzetetele_a_vallalati_jelentesekben/"
          >DOI 10.62133/SALDO.NELX4876</link></para>
      <anchor xml:id="_idContainer001"/>
      <para>
        <inlinemediaobject>
          <imageobject>
            <imagedata contentwidth="275" fileref="saldo_logo_simple_cmyk.png"
              role="_idGenObjectAttribute-1"/>
          </imageobject>
        </inlinemediaobject>
      </para>
      <caption>
        <para>Saldo Pénzügyi és Informatikai Zrt.</para>
      </caption><para>Budapest, 2024</para>
    </subtitle>
  </info>
     
  <preface id="előszó">
    <title>Előszó</title>
    
    <para>
    Napjainkban az üzleti környezetben meghatározó szerepet játszanak az
    intellektuális tőkeelemek. A vállalkozások gazdálkodásában és
    interakcióiban a számvitel fogalomrendszere szerint immateriális
    eszközöknek nevezett vagyonelemek fontos mozgatórugóként
    funkcionálnak. A jelenlegi pénzügyi beszámolási paradigma miatt
    azonban nagyon kevés hasonló jellegű tudástőkén alapuló erőforrásról
    tudunk információt szerezni a vállalati mérlegekből. Alternatív
    megoldásként számos gazdálkodó él az önkéntes közzététel
    lehetőségével, így kommunikálva az intellektuális tőkéről a kiadott
    jelentésekben.
  </para>
  <para>
    Felmerül a kérdés, hogy ezzel orvosolható-e teljes mértékben a
    pénzügyi beszámolók említett „hiányossága”. E kötet az immateriális
    vagyon pénzügyi beszámolási rendszerben elfoglalt helyével
    foglalkozik, illetve azzal, hogy milyen utakat vázolnak fel a
    standardalkotók a szabályozások jövőbeni módosításaira. Emellett
    kitér arra, hogy tartalomelemzési módszertannal hogyan tudjuk
    megvizsgálni egyes vállalatok jelentéstételi gyakorlatát. A
    tartalomelemzés olyan kutatási módszer, amely hosszú múltra tekint
    vissza a nemzetközi szakirodalomban és számos hazai elemzést is
    inspirált. Előnye, hogy nyilvánosan publikált adatokra épül, mivel
    azt a központi kérdést járja körül, hogy milyen adatokat kaphatnak a
    beszámolók felhasználói – az érdekhordozók – a publikált
    jelentéseket olvasva.
  </para>
  <para>
    A könyv elkészültéhez számos kolléga nyújtott támogatást. Köszönöm
    Kovács Árpádnak, aki doktori témavezetése során mutatott utat a
    kutatói pályám elindításához. Köszönöm kollégáimnak, akikkel
    társszerzőként dolgoztunk együtt a munka különböző állomásain,
    illetve támogatásukkal egyéb módon segítettek a publikációk
    megírásában az utóbbi években: Deák István, Lippai-Makra Edit, Tóth
    Balázs, Kiss Gábor Dávid. Karai Éva szakmai lektorként nyújtott
    segítségéért és inspiráló szavaiért szintén köszönettel tartozom.
    Hálás vagyok szüleimnek a példamutatásért minden tekintetben:
    emberileg és szakmailag egyaránt; Férjemnek és Gyermekemnek a
    biztatásért, a türelemért.
  </para>
  <para>
    Kovács Zsuzsanna Ilona a Szegedi Tudományegyetem Gazdaságtudományi
    Kar Pénzügyi és Gazdaságelemzési Intézet Számviteli Szakcsoportjának
    adjunktusa. Egyetemi és doktori tanulmányait is a karon végezte.
    Doktori címét 2016-ban vette át az immateriális erőforrások a
    pénzügyi kimutatásokban témában folytatott kutatói munkásságáért.
    Főállású egyetemi oktatóként 2007-től magyar, 2014-től angol nyelven
    tanít számviteli alapokat, pénzügyi számvitelt, nemzetközi
    számvitelt és integrált vállalatirányítási rendszerek használatával
    kapcsolatos kurzusokat alap- és mesterszakos hallgatóknak.
  </para>
  <para>
    Szeged, 2024. március
  </para>
  <para>
    Kovács Zsuzsanna
  </para>
  </preface>
  
  <preface id="bevezetés">
    <title>Bevezetés</title>
  <para>
    A témaválasztást az indokolta, hogy az immateriális erőforrások
    számvitele olyan aktuális terület, amely egyszerre állítja kihívások
    elé a standardalkotókat, a gazdálkodókat és a beszámolók
    felhasználóinak közösségét. A tudásgazdaság régóta ismert fogalom
    (Lengyel, 2003), amelyre jellemző a tudásjavak előtérbe kerülése, az
    információs technológiák gyors terjedése és a vállalatok közötti
    hálózatok jelentőségének felértékelődése. A tudásgazdaságban az új
    ismeretek megszerzésére való törekvés, a tanulás kiemelt szerephez
    jutott. A tanulás és az innovációs képesség fejlesztésének
    segítségével a vállalkozások olyan egyedi erőforrásokra tesznek
    szert, amelyek egy adott régióban felhalmozódva segítik a versenyben
    történő helytállást (Bajmócy, 2008). Boda et al. (2019) szerint a
    szellemi tőkének kulcsszerepe van Magyarország gazdasági
    fejlődésében, ugyanis a fenntartható felzárkózásban a
    gazdaságszerkezet módosítása és az ipar fejlesztése mellett az
    iparon kívüli, tudástartalomra épülő ágazatok játszanak döntő
    szerepet. Emellett elkerülhetetlen, hogy megtaláljuk a szellemi tőke
    mérésének módját, annak érdekében, hogy értékelni tudjuk gazdaságunk
    fenntarthatóságát (Boda et al., 2021).
  </para>
  <para>
    Már az ezredforduló után megfogalmazódott, hogy a tudásalapú
    gazdaságban kulcsfontosságúak azok a fizikai formát nem öltő,
    „megfoghatatlan erőforrások”, amelyeket a pénzügyi számvitelben az
    immateriális javak közé sorolunk: „Megkockáztathatjuk azt az
    állítást, hogy manapság tulajdonképpen majdnem minden termék –
    legalább részben – tudásjószág” (Szabó–Hámori 2006, 121. o.). Baricz
    (2008) szintén a számvitelt érintő egyik legnagyobb kihívásként
    azonosítja az immateriális javak körének bővítésére vonatkozó
    igényt, amely mindaddig nem lehetséges, amíg nem sikerül azonosítani
    egy biztos érékelési módszert.
  </para>
  <para>
    Az immateriális javakkal kapcsolatos számviteli-beszámolási
    kérdésekről az utóbbi időben viták kezdődtek, amelyek megosztják a
    szakmát. Adottak ugyanis a tudásgazdaságban vitathatatlanul központi
    szerepet játszó erőforrások, mint a kutatás-fejlesztés, innováció,
    humán erőforrás, szervezeti és kapcsolati tőke, amelyek döntő
    versenytényezők a vállalkozások számára.
  </para>
  <para>
    A gazdálkodók érdeke, hogy megismerjék az immateriális vagyonukat,
    illetve, hogy ezekről tájékoztatást adjanak az érdekhordozók
    (hatóságok, hitelezők, befektetők, elemzők, menedzserek,
    munkavállalók, közvélemény) számára, mivel így elősegíthetik a
    sikeres kommunikációt és előnyös képet alakíthatnak ki magukról.
    Azonban ezek a vagyonelemek nehezen illeszthetők be
    számvitelibeszámolási szabályrendszerünkbe, ami ellentmondást okoz a
    beszámolási rendszer elvei és célja között. Példaként említhetjük a
    kutatási-fejlesztési költségekkel kapcsolatos számviteli
    szabályozást, amely azt eredményezi, hogy az ilyen típusú tételek
    bizonyos része egyáltalán nem, vagy csak késéssel jelenik meg a
    pénzügyi kimutatásokban (Deák–Lukovics, 2014). Ugyanakkor Tömöri et
    al. (2022) a gyógyszeripari vállalkozások esetében vizsgálta a
    kutatási-fejlesztési tevékenységben való részvétel hatását a
    vállalkozások pénzügyi mutatóira, és kimutatta, hogy kapcsolat van
    K+F és a gazdálkodók pénzügyi rugalmassága között, vagyis relevánst
    információt hordoznak a beszámolók felhasználói szempontjából. A
    kutatási-fejlesztési költségek elszámolásának kihívásai jelentkeznek
    a hazai és a nemzetközi számviteli környezetben egyaránt.
  </para>
  <para>
    Összességében kijelenthető, hogy az immateriális erőforrásokról
    szóló információk ismerete nélkül a hatékony vezetés
    elképzelhetetlen, mivel csak a teljes vagyon ismeretében végezhetők
    el azok a hozamszámítások, amelyek alapján megállapítható, hol és
    miként kell beavatkozni a működésbe (Laáb, 2010). Bármely
    standardot, illetve jogszabályt vizsgálunk meg, igaznak tűnik, hogy
    a vállalkozások által összegyűjtött és a gazdálkodás során
    hasznosított immateriális vagyon nagyobb halmazt jelent annál, mint,
    ami a pénzügyi kimutatásokban megjelenik.
  </para>
<para>Az immateriális tételek Orhangazi (2019) szerint abból a szempontból különlegesek, hogy anélkül teszik lehetővé a profit növelését, hogy további fizikai tőke bevonására lenne szükség. A szabadalmak, a márkák, a kereskedelmi védjegyek és egyéb szellemi tulajdonhoz fűződő jogok birtoklása ugyanis erős pozíciót biztosít a vállalatok számára. Ilyen módon monopóliumok jönnek létre, és lehetővé válik a termékek optimális árazása. A gyártási költségek feletti árak előnyöket jelentenek és növelhetik a tulajdonosi értéket. Az immateriális erőforrásokról szóló, gazdálkodók által közölt információ tehát magyarázó erővel bír a piaci tendenciákat figyelő érdekhordozók számára. Gambetti et al. (2017) szerint viszont az erős piaci pozíció nem csupán hatalommal, de felelősséggel is jár, így az immateriális erőforrások etikus menedzsmentje további kihívásokat jelent, mivel a felelős vállalatoknak e szerint folyamatosan párbeszédet kell folytatniuk az érdekhordozókkal. A kommunikáció egy olyan szövetséget hoz létre, amelyben a vállalat és az érdekeltek közös értékek és célok figyelembevételével együtt gazdálkodnak az immateriális vagyonnal, amelynek legfontosabb elemei a szervezet identitása, márkája és hírneve.
A kommunikáció, illetve tájékoztatás számos csatornán megtörténhet: alkalmasak erre a beszámoló szöveges részei is, vagyis a kiegészítő mellékletetek, illetve a vezetőségi jelentések.</para>
  <para>
    Annak ellenére, hogy a gazdaságban meghatározó szerepük van, a
    tudásjavak elemei a jelenlegi beszámolási szabályok alapján csupán
    szűk körben vannak jelen a vállalkozások mérlegeiben. Kiváltképp
    nehéz megfeleltetni a megjelenítési kritériumoknak a belső
    előállítású immateriális javakat, mivel azonosításuk és értékelésük
    nem végezhető el azon procedúrák alapján, amelyek fizikai eszközök
    esetében alkalmazhatók. A vállalkozások piaci értékének és könyv
    szerinti értékének különbsége utalhat a beszámolóból „hiányzó”
    tételek sokaságára (Sveiby, 2001). Ezt a különbséget gyakran
    egyenlővé teszik a vállalkozások által birtokolt „láthatatlan
    vagyonnal”, amely különböző elemeket takar, melyek közös jellemzője,
    hogy kívül esnek a számviteli vagyon halmazán (nem szerepelnek a
    mérlegekben).
  </para>
  <para>
    További nehézséget okoz a problémakör áttekintése során, hogy a
    szakirodalomban nagyon változatos módon írják körül ezt a többletet:
    szerepelnek többek között a szellemi tőke, humán tőke, tudástőke,
    emberi tőke megnevezések (Tóth, 2009). Az itt felsorolt elemeket
    gyakran eltérő tartalommal használják, így jelen kötetben csak akkor
    alkalmazzuk az adott fogalmat, ha más szerzőhöz kötődő gondolatokat
    idézünk. „Immateriális javakként” említjük azokat az eszközöket,
    amelyek megfelelnek a fogalom számviteli kritériumainak.
    „Immateriális erőforrások” alatt olyan tényezők széles körét értjük,
    amelyek nem anyagi erőforrások, a tágabban értelmezett vagyon részét
    képezik és nem feltétlenül mérlegképesek. A „tudásjavak” kifejezést
    akkor használjuk, amikor a megfoghatatlan erőforrások olyan tágabb
    körére utalunk, amelyek valamilyen módon a tudásra épülnek, a
    vállalkozások számára fontosak, de nem feltétlenül teljesítik a
    mérlegképességi kritériumokat.
  </para>
  <para>
    Petty et al. (2009) szerint konszenzus alakult ki a szakmában arra
    vonatkozóan, hogy az intellektuális tőkét három nagy halmazra lehet
    bontani: humán tőkére, belső tőkére és külső tőkére. Sveiby a
    láthatatlan mérleggel szemlélteti hasonlóan az immateriális tőkét,
    melyet az alábbi kategóriák szerint jelenít meg:
  </para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        egyéni kompetenciák, képességek, képzettség, tapasztalat;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        belső struktúra: szabadalmak, elméletek, modellek, informatikai
        rendszerek, vállalati kultúra;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        külső struktúra: vevői és szállítói kapcsolatok, márkanevek,
        kereskedelmi nevek, hírnév, arculat (Sveiby, 2001).
      </para>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    A fentiek alapján megállapítható, hogy az üzleti életben
    bekövetkezett változások jelentős kihívások elé állítják a
    számviteli szabályrendszereket és az ezeket megalkotó intézményeket.
    Kihívás éri továbbá a gazdálkodókat, amennyiben kommunikálni
    kívánnak érdekhordozóikkal azokkal az erőforrásaikkal kapcsolatban,
    amelyeket nem tudnak megjeleníteni a mérlegben. A kötet
    célkitűzéseink egyike a vonatkozó magyar és a nemzetközi számviteli
    szabályozások ismertetése, mivel fontosnak tartjuk megvizsgálni,
    hogy mennyire támogatják ezen számviteli rendszerek az immateriális
    erőforrások beszámolóba történő beillesztését. A nemzetközi
    szabályozások áttekintését az indokolja, hogy a nemzetközi pénzügyi
    beszámolási standardok használata 2005 óta több lépcsőben egyre több
    hazai gazdálkodó számára vált kötelezővé vagy alkalmazhatóvá az
    egyedi, illetve a konszolidált beszámolókra vonatkozóan. Vizsgáljuk
    továbbá, hogy a szabályozó szerepet betöltő testületek milyen
    intézkedéseket terveznek a számviteli paradigma módosítása,
    „modernizálása” érdekében.
  </para>
  <para>
    A kötet másik célja a tartalomelemzéshez, mint a vállalati éves
    jelentések vizsgálatának egyik elterjedt módszeréhez kapcsolódik.
    Bemutatjuk, hogyan lehet a tartalomelemzés a kutatók segítségére
    olyankor, amikor egy adott vállalati kör beszámolási kultúrájának
    elemzése a cél. E módszer nem igényel feltétlenül kapcsolatfelvételt
    a vizsgált alanyokkal, hiszen éppen az a lényege, hogy kívülről
    szemlélve, az érdekeltek szempontjából alkossunk képet a közzétett
    információk mennyiségéről és minőségéről. Kitérünk a tartalomelemzés
    során meghozandó kulcsfontosságú döntésekre, valamint a módszer
    előnyeire és korlátjaira. Mindennek alátámasztására, illusztrációs
    céllal áttekintünk korábban elvégzett empirikus kutatásokat, amelyek
    célja az immateriális erőforrások pénzügyi beszámolókban való
    megjelenítésével kapcsolatos hazai jelenségek elemzése volt. A
    számviteli szabályozások adnak ugyan egy keretet arra vonatkozóan,
    hogy mely javak kerülhetnek a mérlegbe, de természetesen ez nem
    határozza meg teljes mértékben az információközlést, mivel a
    tájékoztatás történhet önkéntes alapon, a szöveges mellékletek
    segítségével is, így bőven találunk eltérést az egyes gazdálkodók
    megközelítései között. A kötet második részében tehát végig követjük
    egy, a nemzetközi szakirodalomban fellelt módszerre alapozott
    kutatássorozat lépéseit, melynek során elemeztük a legnagyobb magyar
    vállalkozások pénzügyi kimutatásait több évre vonatkozóan.
  </para>
  <para>
    A kötet öt fejezetre tagolódik. Az első logikai egység (1–3.
    fejezetek) a témához kapcsolódó szakirodalmat dolgozza fel. Az első
    fejezet az immateriális javak jelenlegi számviteli rendszerekben
    elfoglalt helyét mutatja be, kitérve a hazai és nemzetközi
    szabályozások előírásaira. A második fejezet azokat a lépéseket
    foglalja össze, amelyeket a standardalkotók és egyéb szabályozásban
    fontos szerepet betöltő szervezetek annak érdekében tettek, hogy a
    pénzügyi számviteli szabályozások kereteit a gyorsan változó üzleti
    környezet kihívásaihoz igazítsák. Ugyanebben a fejezetben olvasható,
    hogy milyen szerteágazó vélemények alakultak ki a szakmában a
    számviteli alapelvek módosításával kapcsolatban. A harmadik fejezet
    az immateriális erőforrásokról szóló kommunikáció kérdéseiről és a
    lehetséges megoldásokról szól, bemutatva a nemzetközi
    szakirodalomban fellelt néhány empirikus kutatás eredményeit.
  </para>
  <para>
    A negyedik fejezet bemutatja az elvégzett empirikus vizsgálatok
    alapján a tartalomelemzést, mint módszert. A fejezet további
    kitekintést tartalmaz a magyar számviteli szabályozásokra a
    vizsgálati módszer keretei között, majd a tartalomelemzés
    alkalmazásának kérdését tárgyaljuk. Ezután a beszámolóelemzés
    eredményeinek közlése következik, amely során kitérek a kutatás
    korlátaira is. Az ötödik fejezet tartalmazza a vizsgálatok további
    lehetséges irányait, valamint a kitekintést és az összegzést.
  </para>
  </preface>

<chapter>
  <title>Immateriális erőforrások a pénzügyi beszámolásban</title>
  <para>
    A pénzügyi beszámolási szabályozásokat azzal a céllal alkotják, hogy
    az érdekhordozókkal folytatott kommunikációt egységesítsék, megadják
    annak módját, illetve azt a minimális tartalmat, amellyel el kell
    látni a külső feleket. A beszámolókban szereplő pénzügyi adatok
    relevanciája azonban kérdésessé válhat az intellektuális tőke részét
    képező hiányzó elemek miatt. A pénzügyi jelentések elsődleges külső
    felhasználói úgy végzik el elemzéseiket, illetve hozzák meg
    finanszírozási döntéseiket, hogy közben nem rendelkeznek elegendő
    információval a vállalatok által alkalmazott immateriális
    erőforrásokról. A belső érdekeltek szintén hasznosítják ezeket az
    adatokat az általuk meghozott döntések támogatására és
    alátámasztására. Összességében szükség van a szellemi tőkével
    kapcsolatos közzétételre a külső és belső szereplők szemszögéből
    nézve egyaránt, azonban az immateriális erőforrások speciális
    tulajdonságai miatt az éves jelentések számszaki részében való
    megjeleníthetőség jelentősen korlátozott (Kovács–Lippai-Makra,
    2023a).
  </para>
  <para>
    Már az 1990-es években felismerték az immateriális vagyon növekvő
    szerepét és a számviteli elszámolásuk nehézségeit is (OECD, 2012). A
    probléma nem csupán a pénzügyi beszámolás területét érinti:
    Kovács–Lévai (2000, 981. o.) alapján „a tervezés, döntéselőkészítés,
    a számvitel-elemzés, valamint az ellenőrzés körében egyaránt komplex
    módon kezelni és tükröztetni kell a szellemi vagyont, a humán
    tőkét.” A szakirodalom szerint széles körben egyetértés van abban,
    hogy az intellektuális tőke döntő tényezője lett a gazdasági
    növekedésnek és a jólétnek, de működéséről továbbra is törékeny és
    hiányos információval rendelkezünk (Mortensen, 2012; Zambon et al.,
    2020). A gazdaságban bekövetkező változások hatással vannak a
    számviteli szabályrendszerre, mivel a beszámolók felhasználói ma már
    pontos információkat igényelnek olyan immateriális erőforrásokról,
    mint a kutatási-fejlesztési tevékenység, innovációk, szabadalmak,
    know-how, dolgozói kompetenciák, szakmai tapasztalat, saját
    fejlesztésű programok, honlapok, hálózatok, vagy az ügyfélbázis.
  </para>
  <para>
    A pénzügyi jelentések alapja az az uralkodó számviteli paradigma,
    amely az eszközöket olyan gazdasági erőforrásként határozza meg,
    amely potenciálisan gazdasági hasznot hozhat azon gazdálkodó
    számára, amely ellenőrzi ezen erőforrásokat (EB, 2023). Az erőforrás
    ellenőrzése és a beáramló gazdasági előnyök lehetősége azonban sok
    immateriális jószág esetében bizonytalanságokat hordoz, nem beszélve
    az értékelési problémákról. Természetesen, mivel a törvények és a
    szabványok csak keretet adnak a beszámoló készítőinek, a
    cégspecifikus számviteli politika és közzétételi gyakorlat
    megalkotása a gazdálkodók feladata, így a döntéshozók tovább
    alakítják az érdekeltekkel folytatandó önkéntes kommunikáció
    mennyiségét és minőségét.
  </para>
  <para>
    A szakmát megosztja az a kérdés, hogy milyen mértékig szabad a
    kereteket módosítani, de tény, hogy sok évvel ezelőtt
    megállapították, hogy a standardok nem tartottak lépést a
    gazdaságban bekövetkezett alapvető változásokkal (Shortridge–Smith,
    2009). Sőt, az 1970-es évek óta jelennek meg cikkek a beszámolási
    paradigma lehetséges módosításairól (Wells, 1976; Elliot, 1992).
    Többen úgy képzelik el a változtatásokat, hogy a hagyományos
    pénzügyi beszámoló mellett egy másik információs rendszert
    alakítanak ki az immateriális erőforrások bemutatására. Mások úgy
    vélik, hogy a pénzügyi számvitelnek kell választ adni a felmerülő
    kérdésekre, és a standardalkotóknak kell a kereteket megteremteni
    mindehhez.
  </para>
  <para>
    Denicolai et al. (2014) a vállalkozások tudásintenzív jellege és a
    tengerentúli értékesítéseik közötti összefüggést vizsgálták és
    megállapították, hogy a pozitív hatás csak egy adott tartományon
    belül érvényes, a tudásintenzitás egy adott pont után csökkenő
    mértékben növeli a nemzetközi színtéren történő eladásokat. Ezen
    kívül rámutattak, hogy a külső forrásból megszerzett tudásjavak
    önmagukban nem elegendők az előnyök kiaknázásához, mivel kiegészítő
    javakként szükség van a belső forrásból kifejlesztett erőforrásokra
    is a hatékony működtetésükhöz. E gondolat folytatásaként tanulságos
    lehet áttekinteni Glova et al. (2018) eredményeit, akik 313 tőzsdén
    jegyzett európai cég adatait vizsgálták a 2014–2017 közötti
    időszakra vonatkozóan. A fókuszba az immateriális javakba történő
    befektetés és a vállalatok piaci értéke közötti összefüggést
    helyezték. A szerzők azt a hipotézist tesztelték, mely szerint a K+F
    ráfordítások (a mérlegfőösszegre vetítve), valamint a hosszú távú
    immateriális javakba történő befektetések (a mérlegben kimutatva)
    pozitív hatással vannak a vállalkozás piaci értékére. A két
    magyarázó változó elkülönítése azért fontos, mert eltérő vezetési
    döntéseket jelentenek: immateriális javakat lehet a vállalaton belül
    generálni, vagy külső forrásból, a piacról megvásárolni. Nagyon
    fontos kérdés, hogy ez a két különböző stratégia eltérő hatással
    van-e a vállalatok piaci értékére. A szerzők kimutatták, hogy a K+F
    ráfordítások összvagyonon belüli aránya pozitív hatással van a
    cégértékre. A külső forrásból beszerzett eszközök hatása azonban
    eltérő volt: esetükben szignifikánsan negatív összefüggés mutatható
    ki a tőzsdén jegyzett társaságok piaci értékével (Glova et al.,
    2018). Ebből következően a vezetés fontos dilemma előtt áll, amikor
    az immateriális javakba történő beruházás mellett dönt, ugyanis a
    piac eltérően értékelheti a belső vagy külső forrásból történő
    beszerzést.
  </para>
  <para>
    Főként a cégen belül létrejövő immateriális erőforrások (pl. a
    dolgozók szaktudása, ötletei, a szervezetben működő kultúra vagy
    különböző szinergiahatások) esetében fordulhat elő, hogy nem
    felelnek meg a fent említett mérlegképességi kritériumoknak, mivel
    gyakran nehézségekbe ütközik ezek azonosítása és értékelése. A
    beszámolás elsődleges célja viszont az érdekhordozók minden releváns
    információval történő ellátása, amely szükséges a gazdasági
    döntéseik meghozatalához. A potenciális befektetők és hitelezők nagy
    valószínűséggel igénylik a tájékoztatást a mérlegben meg nem jelenő
    belső immateriális erőforrásokról is, mivel nagymértékben
    befolyásolhatják a gazdálkodók eredményességét, így ismeretük
    szükséges a befektetési döntések megalapozásához. A beszámolók
    elsődleges felhasználói mellett számos más érdekhordozói csoport
    igényelhet információt a megfoghatatlan vagyon kezeléséről, hiszen
    ez beszédes arra nézve is, hogy mennyire tudatosan kezeli a
    menedzsment a hosszú távú célokat vagy éppen a mennyire fenntartható
    az üzleti modell, amelyben működnek. Lev (2003) összefoglalja az
    immateriális vagyon helytelen méréséből és a hiányos
    információszolgáltatásból származó következményeket:
  </para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        a pénzügyi kimutatások információtartalmának jelentős
        csökkenése;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a menedzserek alternatív beszámolási és teljesítménymérési
        rendszerek felé fordulnak a belső információigény kielégítésére;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a jelentős immateriális vagyonnal rendelkező cégeket
        szisztematikusan alulértékelik;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a jövedelmek elosztásában a bennfentesek előnyhöz jutnak az
        információs aszimmetria miatt.
      </para>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    Több mint egy évtizeddel később Lev (2018) újra megvizsgálta a
    problémát, és megállapította, hogy a pénzügyi információkkal
    kapcsolatos, széles körben elterjedt elégedetlenség még mindig
    jelentős, annak ellenére, hogy a standardalkotók igyekeznek javítani
    a közzétett adatok hasznosságát. A következmények a szerző szerint
    magukba foglalják a mérlegben szereplő információk romlását,
    valamint azt, hogy az eredménykimutatás adatai alapján nincs
    elegendő rálátás a vállalati teljesítményre és a menedzsment
    munkájának minőségére. Ennek okaként említhető, hogy ha a
    beszámolókból kimaradnak bizonyos immateriális erőforrások, akkor
    torzulhatnak a gazdálkodók teljesítményéhez kapcsolódó számítások,
    nem adódik lehetőség ezen eszközökkel kapcsolatos hozamszámításokra
    sem, ami hatással lehet a befektetői döntésekre is. A szabályozások
    megváltoztatásának előnye az lenne, hogy a beszámolók több releváns
    információt tartalmaznának, és jobb alapot adnának a tőkepiac
    számára. Matolcsy–Wyatt (2006) szerint az elemzők számára előnyös,
    ha a menedzsment dönthet az immateriális erőforrások aktiválásáról,
    mivel azok a cégek, amelyek a meglévő immateriális javaik közül
    többet felvesznek a mérlegbe, jobban felkeltik az elemzők figyelmét.
  </para>
  <para>
    Mindemellett, ha a mérlegbe nem is veszik fel a gazdálkodók az
    immateriális vagyon összes elemét, a szöveges mellékletek
    használhatók az érdekhordozók tájékoztatására ezen vagyonelemek
    létezéséről. Sőt, az utóbbi években a nem pénzügyi beszámolással
    kapcsolatos új szabályozások miatt bizonyos gazdálkodói kör számára
    kötelezővé vált a hagyományos pénzügyi adatok mellett a
    fenntarthatóságról szóló jelentéseket is publikálni, amelyben helyet
    kaphat a nem mérlegképes vagyonelemek leírása és bemutatási is.
    Természetesen az önkéntes kommunikáció is opció, saját döntés
    alapján is megtörténhet a közzététel, ha a döntéshozók szerint ennek
    haszna várhatóan meghaladja előállításának költségét. Shehata (2014)
    az önkéntes közzététel gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos
    közgazdasági elméleteket foglalja össze: ügynök elmélet,
    jelzéselmélet, tőkeszükséglet, legitimációs elmélet. A beszámolóban
    kötelezően szerepeltetendő információkon felüli önkéntes adatközlés
    a szerző szerint megoldást jelenthet az ügynök probléma kezelésére.
    A tulajdonosok, mint megbízók és a menedzserek, mint ügynökök között
    fennálló információs aszimmetria csökkentése kívánatos, mert növeli
    az elszámoltathatóságot és ezáltal megalapozza a bizalmat
    (Lippai-Makra–Rádóczi, 2021).
  </para>
  <para>
    A jelenlegi pénzügyi beszámolási szabályozások keretei közé (hazai
    és nemzetközi szinten egyaránt) nehezen illeszthetők be az
    immateriális erőforrások. Szintén ezt példázza az emissziós jogok
    esete, amely területen hiányzik az egységes számviteli elszámolás
    hazai és nemzetközi szinten egyaránt (Lakatos–Karai, 2015;
    Karai–Bárány, 2013). A számviteli probléma egyrészt az alkalmazott
    eszközdefiníciókban keresendő, másrészt pedig a mérlegképességi
    kritériumok megfogalmazásában. „A mérlegképesség alatt azt a
    kritériumrendszert értjük, amely alapján eldönthetjük, hogy a vagyon
    mely elemeit vonjuk a számviteli transzformáció alá … A
    beszámolóképesség lehetőséget biztosít arra, hogy beszámolóban
    azokat a tényezőket is bemutassuk, amelyeket a szigorú
    mérlegképességi szabályok nem engednek felvenni a mérlegbe” (Deák
    2008, 497-498. o.).
  </para>
  <para>
    A számviteli vagyonon azokat a jelenségeket értjük, amelyek egy
    adott időpontban a szervezet rendelkezésére állnak, azonosíthatók,
    mérhetők és a vállalkozás szempontjából gazdasági tartalommal bírnak
    (Baricz, 2009). A szigorú szabályozások célja az, hogy ne kerüljenek
    be bizonytalan megtérüléssel működő tételek a mérlegbe. A
    szabályozás biztosan alátámasztja az óvatosság és megbízhatóság
    elveit a számvitelben, de lehet vitatkozni azzal, hogy néhány fontos
    információ is elveszik útközben (az alkalmazottak képzésével
    kapcsolatos összegek vagy a márkaépítés és népszerűsítés során
    felmerülő marketingköltségek). Az óvatosság elvének szerepe a hazai
    szabályozásban ugyan csökkent a 2000. évi C. törvény bevezetésével,
    de az ezt követő időszakban is felfedezhető a dominanciája bizonyos
    területeken (Lukács, 2002). Lev (2003) is felhívja a figyelmet arra,
    hogy a látszólag konzervatív megközelítés, vagyis a költségként
    történő leírás és az eredmény alábecslése más periódusokban éppen az
    ellenkező hatást generálja, vagyis „agresszív” módon felduzzasztott
    eredményhez vezet a későbbiekben. A következmény az, hogy nagyon
    kevés immateriális erőforrás jelenik meg számszerűsítve az eszközök
    között. Ugyanakkor a leszűkítő mérlegképességi kritériumok nem
    jelentik azt, hogy azok a tényezők, amelyek ezeknek nem felelnek
    meg, nem is jelenthetnek meg a pénzügyi kimutatásokban [lásd
    bővebben: Deák (2006) a beszámolóképességről].
  </para>
  <para>
    A következőkben az immateriális javakhoz kapcsolódó számviteli
    szabályrendszer áttekintése olvasható, melynek során kitérünk a
    magyar számviteli törvényre (2000. évi C. törvény a számvitelről),
    és a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok rendszerére (IFRS)
    is. Az IFRS áttekintését az indokolja, hogy a standardokat az
    Európai Unió is befogadta (lásd: EB, 2023). Alkalmazásuk 2005 óta
    kötelező Magyarországon a tőzsdén jegyzett vállalkozások
    konszolidált beszámolói tekintetében (illetve választható volt a
    tőzsdén nem jegyzett vállalkozások konszolidált beszámolói
    esetében). Később döntés született az alkalmazás kiterjesztéséről:
    2016-tól kezdődően több lépcsőben különböző gazdálkodói csoportok
    számára vált kötelezővé az IFRS az egyedi beszámolók elkészítéséhez
    (tőzsdei vállalkozások, hitelintézetek). Emellett ma már minden
    könyvvizsgálatra kötelezett gazdálkodó választhatja az IFRS-t
    (1387/2015. Kormányhatározat). Beke–Tiszberger (2012) az alábbi
    várható előnyöket kapcsolták a nemzetközi standardok elterjedéséhez:
    a multinacionális cégek leányvállalatainak könyvelési gyakorlata
    egyszerűbbé válik, csökken az információs aszimmetria, valamint a
    számviteli információk minősége javul. Az immateriális erőforrások
    területén azonban bonyolultabb beszámolási problémával állunk
    szemben, és nem feltétlenül érvényesülnek a fenti előnyök csupán
    amiatt, hogy egy vállalkozás IFRS-re vált.
  </para>
  <section>
    <title> 1.1 A nemzetközi számviteli szakmai mátrix<footnote>
          <para>Az 1.1 alfejezet Kovács-Deák (2012) alapján készült.</para>
        </footnote>
    </title>

  <para>
    A pénzügyi beszámolásban jelenleg a világon legelterjedtebb standard
    rendszert a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok (IFRS)
    alkotják, amelyeket a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB)
    hoz létre. Az IFRS rendszerhez az Európai Unió is csatlakozott,
    amikor az 1606/2002/EK bizottsági rendeletben 2005-től az európai
    tőzsdéken jegyzett vállalkozások számára kötelezővé tették
    alkalmazását a konszolidált pénzügyi kimutatások elkészítése során.
    Az IASB célja globális érvényű, magas minőségű és jól alkalmazható
    szabályrendszer kiépítése. A standardok széleskörű alkalmazásától a
    pénzügyi kimutatások hasznosságának növekedését, a globális
    tőkepiacokon rendelkezésre álló információk minőségének javulását és
    a transzparencia megteremtését várják (Alali–Cao, 2010).
  </para>
  <para>
    Ha megvizsgáljuk azokat a tudományos kereteket, amelyek között a
    számviteli szakemberek tevékenykednek, azonosítani tudjuk a Kuhn
    (2002) által 1962-ben felvázolt szakmai mátrix elemeit. Ez a mátrix
    Kuhn szerint: <emphasis>„szakmai, mivel valamely tudományszak művelőinek közös
    meggyőződésére vonatkozik; mátrix, mivel különféle rendezett
    elemekből áll, s ezek mindegyike további részletezésre szorul (Kuhn,
    2002).</emphasis> A mátrix elemei a következők:
  </para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        szimbolikus általánosítások,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        kötelező érvényű vélekedések,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        értékek,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        példázatok (Kuhn, 2002).
      </para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para>
    Az alábbiakban ismertetem a fent felvázolt elemek és a számvitel,
    mint tudomány kapcsolatát. A szakmai mátrix elemeinek beazonosítása
    nem azzal a céllal történik, hogy könyvviteli-beszámolási szabályok
    hierarchiája váljon láthatóvá, hiszen ez az IFRS rendszerben az IAS
    10 (10–12. bek.) alapján adott. A cél mindössze annak bemutatása,
    hogy a számvitelben – mint bármely más tudományos alapokra épülő,
    erősen gyakorlatorientált szakmában – léteznek bizonyos általánosan
    elfogadott közös meggyőződések. Az első elem a szimbolikus
    általánosítások összessége, amely formalizált vagy könnyen
    formalizálható elemekből áll; olyan kifejezésekből, amelyeket az
    adott közösség tagjai kétely és nézeteltérés nélkül alkalmaznak
    (Kuhn, 2002). Wells (1976) szintén a Kuhn-i logikával közelíti meg a
    számvitelt, és a szimbolikus általánosítások közé sorolja többek
    között a kettős könyvelés alapegyenleteit, a befektetett
    eszköz–forgóeszköz kategorizálást, vagy az adósság/saját tőke arány
    számítási módját. Az IFRS rendszerben a Keretelvek című dokumentum
    megalkotásával tisztázták az alapfogalmakat. A Keretelv az elméleti
    alapot adja a standardok alkalmazói számára, és segíti az egységes
    értelmezést a legfontosabb fogalmak, eljárások, módszerek
    leírásával. A dokumentum leírja azokat a kifejezéseket – eszközök,
    kötelezettségek, tőke, jövedelem, ráfordítás – amelyeket a
    számviteli szakemberek elfogadnak és egységesen kezelnek a
    beszámolók összeállítása során, vagyis tartalmazza az IFRS
    szimbolikus általánosításait (Kovács–Deák, 2012).
  </para>
  <para>
    A szakmai mátrix következő eleme a kötelezően elfogadott
    vélekedéseket tartalmazza, amely bizonyos modellekben való hitet
    jelent (Kuhn, 2002). Wells (1976) szerint az összemérés elve, a
    realizációs elv, a vállalkozás folytatásának elve és a költségalapú
    eszközértékelés tartoznak ide. Minden számviteli szabályozásban
    alapvető fontosságú az alkalmazott elvek meghatározása a
    beszámolókban szereplő adatok összehasonlíthatósága miatt. Az IFRS
    rendszerben a Keretelvek írják le a beszámolás alapvető, mögöttes
    elveit, illetve itt található meg a pénzügyi kimutatások céljának
    meghatározása, az eredményszemlélet és a pénzforgalmi szemlélet
    szerepének tisztázása, illetve a pénzügyi kimutatások elemeihez
    kapcsolódó megjelenítési és mérési kritériumok. Ez utóbbiak
    nehezebben formalizálható elemek, vagyis összetett modellek és
    szabályok megalkotását kívánják meg, amelyek a szakmai mátrixban a
    kötelező érvényű vélekedések részét képezik. A harmadik elemet a
    szakmai mátrixban az értékek alkotják, amelyeknek a közösségi tudat
    kialakításában van jelentőségük (Kuhn, 2002). Wells (1976) itt
    kiemeli az óvatosság, a következetesség, és a lényegesség elvét. Az
    IFRS rendszerben a Keretelvek tartalmazzák azokat a pénzügyi
    információk minőségi jellemzőit, amelyek kötelező érvényűek a
    beszámoló elkészítésekor. A Keretelv maga nem standard, az IFRS
    hierarchia szerint az adott ügyletek elszámolásakor mindig a
    vonatkozó standardot kell figyelembe venni, mégis kiemelt szerepe
    van a szabályozás mögött álló értékek szempontjából. Az ún. alapvető
    minőségi jellemzők, a relevancia és a valósághű bemutatás áthatják
    azt a nézőpontot, amelyben a könyvviteli szakemberek az IFRS hatálya
    alatt tevékenykednek. A felsorolt minőségi jellemzők között
    megtalálhatók továbbá az összehasonlíthatóság, igazolhatóság,
    időszerűség és érthetőség (Kovács–Deák, 2012).
  </para>
  <para>
    Az első három elem önmagában egy vázat alkot, amelyre építkeznek a
    gyakorlati problémamegoldások. Kuhn (2002) terminológiáját használva
    nevezzük ezeket példázatoknak, amelyek keletkezésének számos forrása
    lehet: az oktatás, a vállalkozások által a beszámolási folyamatban
    alkalmazott megoldások, vagy a kutatók, illetve szabályalkotók által
    felvetett új lehetséges modellek. A szakmai mátrix ezen eleme
    sajátos, mivel egyedi problémamegoldást illeszt be a szakmai mátrix
    logikájába. A példázatokra többek között azért van szükség, mert a
    standardizált, általános érvényű szabályok csak egy bizonyos szintig
    alkalmazhatók, az érintettek különbözősége miatt a beszámolási
    gyakorlat megvalósításában mindig lesznek az adott gazdálkodóra
    jellemző egyediségek (Kovács–Deák, 2012).
  </para>
  <para>
    A számviteli politika megalkotása mintapéldája annak, hogy hogyan
    szükséges a vállalati szintű egyediségeket a számvitelben érvényes
    közös vélekedésekkel és értékekkel összhangban megalkotni. Az
    értékcsökkenés vagy a készletelszámolási formulák kötelezően
    elfogadott vélekedések, de ennek konkrét meghatározása már példázat
    létrehozását kívánja meg. Egy másik példa azon gyakorlati esetek és
    útmutatók összessége, amelyet a standardalkotók az IFRS-ekhez
    kötődően mellékletként kiadnak. A szakmai mátrix ezen eleme nagy
    figyelmet érdemel, hiszen az első hárommal ellentétben nem állandó
    rövid távon sem, vagyis folyamatosan generál újabb és újabb
    eseteket, megoldásokat, amelyek a szakma számára kihívást vagy új
    ismeretet jelenthet. A nemzetközi számviteli standardok megalkotói
    nagy figyelmet fordítanak arra, hogy megismerjék a gyakorlati
    alkalmazásból adódó jó gyakorlatokat és problémákat, vagyis a
    számviteli szakmai mátrix négy eleme között nemzetközi színtéren
    megvalósul a visszacsatolás.<footnote>
      <para>https://www.lasplus.com/en/projects/agenda</para>
    </footnote>
  </para>
  <para>
    A számviteli standardalkotók folyamatos munkát végeznek annak
    érdekében, hogy a szabályozások módosításaival reagálni tudjanak a
    gazdasági környezetben bekövetkezett változásokra. Ezek a változások
    általában hosszabb idő alatt mennek végbe, azonban esetenként nagyon
    gyorsan történnek, amennyiben valamilyen sokk hatására válnak
    szükségessé (például pénzügyi válság vagy pandémia). A
    tudományterületek fejlődésének Kuhn (2002) szerint két módja van. A
    tudományos kutatás ún. normál szakaszában a fejlődés kumulatív módon
    megy végbe a tudás kiterjesztésével, a paradigma előrejelzéseinek és
    a tényeknek az összevetésével, és az elmélet folyamatos
    kiigazításával. A számvitel fejlődése historikusan többnyire ezt az
    utat követte, lassan változó standardokkal (Shortridge–Smith, 2009).
    A másik, forradalmi utat akkor járják a tudósok, ha egy krízis oda
    vezet, hogy elvetik a korábban uralkodónak tekintett elméleteket,
    vagyis paradigmaváltás következik be: „Nem juthatunk a régitől az
    újhoz egyszerűen azáltal, hogy hozzáadunk valamit a már tudotthoz.
    Nem tudjuk igazán leírni sem az újat a régi szótárral, sem vice
    versa” (Kuhn, 1998, 138. o.). Kuhn (2002) a tudományos forradalmakat
    a következő szakaszokkal jellemzi:
  </para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        anomáliák felfedezése,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a válság időszaka,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        egymással versengő elméletek megalkotása,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az új paradigma elfogadása.
      </para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para>
    A Keretelvek eszköz definíciója nem tesz említést a vagyonrészek
    eredetét illetően, az immateriális javakkal kapcsolatos standard
    mégis ilyen alapon különbözteti meg őket. Ha tehát a számviteli
    beszámolókban megjelenő immateriális javakra tekintünk, nagyrészt
    külső forrásból származó elemeket látunk. Laáb (2010) úgy fogalmaz,
    hogy a cégek vagyona a beszámolás tekintetében kettéhasadt látható
    (mérlegképes) és láthatatlan (nem mérlegképes) részre. A láthatatlan
    vagyonnal kapcsolatban a gazdálkodók élhetnek a szöveges közzététel
    eszközével, ami valamelyest segíti az információ áramlását az
    érdekhordozók szempontjából. Azonban amíg a mérlegben nem jelennek
    meg ezek az erőforrások, addig bizonyos gazdasági-pénzügyi
    mutatószámok (például eszközarányos nyereségesség) eredményeinek
    interpretációja nehézségekbe ütközhet az intellektuális tőkében
    gazdag vállalkozások esetében. Az immateriális vagyonnal kapcsolatos
    beszámolási anomáliák oda vezettek, hogy egyre többen kritizálják az
    uralkodó számviteli paradigmát. A Kuhn (2002) által leírt tudományos
    forradalomhoz kapcsolódó lépések közül tehát az anomália és az ezzel
    kapcsolatos bizonytalanság adott. A kérdés csak az, hogy mennyire
    minősül jelentősnek ez az anomália, és hogyan reagálnak rá a
    vállalkozások, valamint a standardalkotók (Kovács–Deák, 2012).
  </para>
  </section>
  <section>
    <title>1.2 Immateriális javak az IFRS rendszerben</title>

  <para>
    Az IFRS rendszerben az egyes beszámolási kérdéskörökhöz önálló
    standardokat rendelnek, melyeket számozással különböztetnek meg. Az
    immateriális javak témakörét az IAS 38 standard dolgozza fel. A
    pénzügyi kimutatások szerkezetére, minimális tartalmára azonban az
    IAS 1 előírásai vonatkoznak. A gazdálkodóknak ez alapján lehetőségük
    van arra, hogy a sajátosságaiknak megfelelő szerkezetű mérleget
    alakítsanak ki. Ugyanakkor a szabályozás meghatároz egy minimális
    tagolást, vagyis bizonyos tételek nem vonhatók össze. Ilyen külön
    soron szerepeltethető tételt alkotnak az immateriális javak is.
  </para>
  <para>
    Két szempontrendszert kell figyelembe venni, amikor a vagyonrészek
    mérlegképességét tárgyaljuk. Egyrészt adottak a standardok által
    meghatározott definíciók (témánk szempontjából kiemelten fontos az
    eszköz és az immateriális eszköz definíciója). Másrészt pedig annak
    eldöntéséhez, hogy egy adott definíciónak megfelelő tétel a
    mérlegben szerepeltethető vagy sem, alapvető fontosságú a
    mérlegképességi kritériumok rendszere, amelyek a különböző
    vagyonelemek mérlegbe való beilleszthetőségéről rendelkeznek és
    általános szabályokat adnak a gazdálkodók számára. Egy immateriális
    erőforrás az IAS 38 alapján akkor aktiválandó, ha megfelel a
    kapcsolódó definíciónak és a megjelenítési kritériumoknak is
    (amennyiben új, nem szabályozott tranzakcióról van szó, akkor a
    Keretelvek az irányadók).
  </para>
  <para>
    Az IAS 38-ban alkalmazott jelenlegi eszköz definíció a következő:
  </para>
  <para><emphasis> Az eszköz egy olyan erőforrás, amely </emphasis></para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para><emphasis> múltbeli események eredményeként gazdálkodóegység ellenőrzése alatt áll;
              valamint </emphasis></para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para><emphasis> amelyből a gazdálkodó egységnek várhatóan jövőbeli gazdasági hasznai
              származnak (IAS 38.8).</emphasis>
          </para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para>
    Az immateriális eszköz fogalmát szintén az IAS 38 adja meg:
  </para>
  <para><emphasis> Az immateriális eszköz egy azonosítható, fizikai megjelenéssel nem rendelkező,
          nem-monetáris eszköz (IAS 38.8). </emphasis></para>
  <para>
    Az azonosíthatóság a standard szerint azt jelenti, hogy az adott
    tétel elválasztható a gazdálkodó egységtől, vagy szerződésből, egyéb
    törvényes jogból keletkezik (IAS 38.12). Az ellenőrzés azt jelenti,
    hogy a gazdálkodó hatalmában áll a kapcsolódó jövőbeni gazdasági
    hasznok beszedése, valamint képes korlátozni másokat ezen hasznokhoz
    való hozzáférésben (IAS 38.13). Önmagánan a definíció e két eleme
    számos immateriális vagyonelemet kizár a mérlegben való
    megjelenítésből, mivel gyakori, hogy ezek nem elválaszthatók,
    illetve nem védettek törvényes jogok által. A definícióknak való
    megfelelés nem elég ahhoz, hogy egy adott tétel a mérlegbe
    bekerüljön, teljesülniük kell a megjelenítési kritériumoknak is. A
    standard szerinti megjelenítési kritériumok a következők (IAS
    38.21):
  </para>
  <para><emphasis> Egy immateriális eszközt akkor, és csak akkor kell megjeleníteni, ha:
        </emphasis></para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para><emphasis> valószínű, hogy az eszköznek tulajdonítható várható jövőbeli gazdasági
              hasznok be fognak folyni a gazdálkodó egységhez, valamint </emphasis></para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para><emphasis> az eszköz bekerülési értéke megbízhatóan mérhető. </emphasis></para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para> Amennyiben egy immateriális eszköz megfelel a megjelenítési kritériumoknak (1. ábra), akkor
        az IAS 38 értékelésre vonatkozó szabályozása szerint kezdetben bekerülési értéken kell értékelni<footnote>
          <para>Vannak olyan immateriális javak, amelyek megfelelnek ugyan a definíciónak, de másik
            standard hatálya alá tartoznak (IAS 38.2-3.).</para>
        </footnote>Később választható alternatíva az átértékelési modell, amelyben az átértékelés
        időpontjában érvényes valós értéket kell alkalmazni, csökkentve bármely későbbi halmozott
        amortizációval és bármely későbbi halmozott értékvesztés miatti veszteséggel. A valós
        értéket ebben az esetben egy aktív piac alapján kell meghatározni (IAS 38.74-75.). </para>

    <figure><title>1. ábra: Az immateriális javak megjelenítése az IAS 38 szerint</title>
          <imageobject>
            <imagedata  contentwidth="600" align="center" fileref="1.png" role="_idGenObjectAttribute-2"/>
          </imageobject>
      </figure>
  <para>
    Forrás: IAS 38 alapján saját szerkesztés
  </para>
  <para>
    A gazdálkodók minden olyan költsége, amely ezek megszerzésére,
    bővítésére, fenntartására irányul, az adott év eredményével szemben
    írandó le, tehát nem lesz a számviteli vagyon része. Az ellentmondás
    ott van, hogy bizonyos esetekben ezek az erőforrások a későbbiekben,
    a következő üzleti években hoznak majd hasznot a gazdálkodók
    számára. Ugyanakkor világosak azok az érvek is, amelyek
    alátámasztják, hogy ezen erőforrások nem valók a mérlegbe. Skinner
    (2008) összefoglalta azokat a további okokat, amelyek miatt az
    immateriális erőforrások kívül esnek a tradicionális számviteli
    kereteken:
  </para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        Számos immateriális erőforrás nem különíthető el, nem
        értékesíthető, nem egyedi eszköz.
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Az anyagi és pénzügyi eszközök esetében jól definiált
        tulajdonjogok az immateriális erőforrásokra nem terjeszthetők
        ki.
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Nincs aktív másodlagos piacuk, ami megnehezíti az értékelést.
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Számos esetben bonyolult szerződésekbe foglalni az immateriális
        eszközökhöz kapcsolódó jogokat.
      </para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para>
    Az IAS 38 további magyarázatot ad arra, hogy a gazdálkodó
    egységeknek hogyan kell értékelniük a megszerzett immateriális
    javakat az alábbi forgatókönyvek esetén: különálló üzleti
    tranzakció, üzleti kombináció részeként megszerzett immateriális
    javak, állami támogatás, eszközök cseréjére. Ez utóbbi esetekben az
    értékelés a kapcsolódó üzleti tranzakcióban tükröződő értékelés
    alapján történhet, és a tételek megjelenítése kevésbé okoz
    bonyodalmat. A belső előállítású immateriális javak esetében azonban
    más a helyzet.
  </para>
  <para>
    A belsőleg keletkezett goodwill – a 48. bekezdés alapján – nem
    számolható el eszközként. Az indoklás az a tény, hogy a
    gazdálkodóegységek esetenként kiadásokat eszközölnek a jövőbeni
    gazdasági hasznok megszerzése érdekében, de ezek a felmerülő
    költségek nem eredményeznek olyan immateriális eszközt, amely
    megfelel a fenti megjelenítési kritériumoknak (azaz nem
    azonosíthatók, nem ellenőrizhetők és nem biztos, hogy a jövőben
    hasznokat generálnak). A standardalkotók még azt is megemlítik, hogy
    a gazdálkodóegységek piaci értéke és nettó eszközeik könyv szerinti
    értéke közötti különbség különböző tényezőkkel magyarázható, de nem
    tulajdonítható közvetlenül a gazdálkodóegységek által ellenőrzött
    immateriális javak bekerülési értékének (IAS 38.48-50).
  </para>
  <para>
    A könyv szerinti és piaci értékek különbözete számos szerzőt
    foglalkoztat, és a szakemberek számos esetben az immateriális
    vagyonhoz kapcsolták e többletet (Lev, 2003). A mérlegből hiányzó
    tételek nagyságrendjét adja meg a Brand Finance (2022) a 2022-es
    üzleti évre vonatkozóan: globális szinten a mérlegben megjelenített
    immateriális vagyon értéke 16,2 trillió amerikai dollár, ami a
    becsült teljes értéknek csupán az egyharmada. Ez magyarországi
    megfigyelések szerint hazánkban sincsen másképp: Juhász (2016)
    széleskörű megkérdezésen alapuló elemzése alapján a hazai
    vállalatvezetők véleménye szerint a vállalatok értékének fele nem
    jelenik meg a könyv szerinti értékükben.
  </para>
  <para>
    Az IAS 38 standard útmutatót ad a kritériumok alkalmazásához az
    immateriális javak esetén, ami segít eldönteni, hogy melyik tétel
    kerülhet be a mérlegbe és melyik nem. Az útmutatóban a
    vagyonelemeket eredetük szerint különböztetik meg. A külső forrásból
    szerzett immateriális eszközöknél automatikusan teljesültnek lehet
    tekinteni a megjelenítési kritériumokat, így ezek bekerülhetnek a
    mérlegbe a többi vagyonelem közé (amennyiben a definícióknak
    megfelelnek). A gazdálkodó által létrehozott (belső előállítású)
    immateriális javak esetében csak kevés tétel felel meg a
    kritériumoknak (51–64. bekezdések). Vannak azonban olyan belső
    előállítású immateriális javak, amelyek megjelenítendők a mérlegben,
    például a fejlesztési költségek. A standard a fejlesztésre a
    következő definíciót határozza meg (IAS 38.8.):
  </para>
  <para><emphasis> „A fejlesztés a kutatási eredményeknek vagy egyéb ismereteknek új vagy lényegesen
          fejlettebb anyagok, eszközök, termékek, folyamatok, rendszerek vagy szolgáltatások –
          kereskedelmi gyártást vagy felhasználást megelőző – gyártásának tervezéséhez vagy
          kivitelezéséhez történő alkalmazása.” </emphasis></para>
  <para>
    Az ilyen tevékenységek költségét akkor és csak akkor kell aktiválni,
    ha a gazdálkodó egység a fejlesztés vonatkozásában bizonyítani tudja
    a következőket (IAS 38.57):
  </para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        műszakilag kivitelezhető, alkalmas lesz az értékesítésre vagy
        felhasználásra;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a gazdálkodónak szándékában áll befejezni, használni vagy
        értékesíteni;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a gazdálkodó képes az eszközt felhasználni vagy értékesíteni;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        alátámasztható a hasznossága;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        megvannak a műszaki, pénzügyi, egyéb források a befejezéséhez;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a kapcsolódó ráfordítások megbízhatóan mérhetők.
      </para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para>
    A kutatási szakasz, illetve minden olyan tevékenység költsége, amely
    nem különíthető el fejlesztésként, a tárgyévi eredménnyel szemben
    leírandó. A tudásjavak zöme a belső előállítású erőforrások
    kategóriájába tartozik, a beszámoló számszaki részeiben történő
    kimutatásuk ritkán történik meg, ehelyett a tárgyév eredményében
    való elszámolást kell alkalmazni. Az adott üzleti évben
    kutatás-fejlesztéssel kapcsolatban elszámolt költségek összege
    rendelkezésre áll, mivel az IAS 38 (126. bek.) alapján ezt a
    vállalkozásoknak kötelező közzétenni. A költségként történő
    elszámolással valóban nem visznek be bizonytalan megtérüléssel
    működő eszközöket a beszámolóba, viszont az eredmények erős
    változékonysága a különböző évek adatait nehezen összehasonlíthatóvá
    teszi (Lukovics–Deák, 2005). Különösen nagy problémát jelenthet ez
    az induló, saját maguk által létrehozott technológiákra,
    innovációkra nagymértékben támaszkodó startup vállalkozások számára.
    Az ilyen vállalatok pénzügyi kimutatásai éppen azokat a belső
    előállítású immateriális erőforrásokat nem mutatják meg megfelelően,
    amelyek a vállalkozások erősségeit jelentik. Az érdekhordozóknak,
    például a potenciális befektetőknek vagy az elemzőknek ezért kiemelt
    figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy a hozamszámítások elvégzéséhez
    szükséges adatokat más forrásokból szerezzék be.
  </para>
  <para>
    A szabályozások áttekintése után megvizsgáltam a leggyakrabban
    előforduló tudásjavak és a standardalkotók által megfogalmazott
    definíciók és a megjelenítési kritériumok viszonyát (1. táblázat).
    Az ezekben az erőforrásokban rejlő kockázat (vagyis gazdasági
    hasznok befolyásának bizonyossága) és azonosításuk, valamint
    ellenőrzésük problémái miatt számos belsőleg előállított
    immateriális erőforrást – márkák, kiadványcímek, vásárlói listák és
    tartalmilag hasonló tételek a standard 63. bekezdése szerint – nem a
    mérlegben kell bemutatni, hanem a tárgyidőszakban ráfordításként
    kell elszámolni. Hasonlóan nem mérlegképes a képzésekre,
    marketingre, átszervezésekre fordított kiadás.
  </para>
    <table>
      <title>1. táblázat A tudásjavak megjelenítési problémái</title>
    </table>
    
  <informaltable>
    <tgroup cols="3">
      <colspec align="left" />
      <colspec align="left" />
      <colspec align="left" />
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Vagyonelem neve
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Megfelelés a
            </para>
            <para>
              definícióknak
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Megfelelés a
            </para>
            <para>
              megjelenítési kritériumoknak
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              saját előállítású márkanevek, újságcímek, kiadványcímek,
              vevőlisták és más tartalmilag hasonló tételek (63. bek.)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              a ráfordítások nem különíthetők el
            </para>
          </entry>
          <entry>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              beindítási költségek, képzési költségek, reklám, promóció,
              átszervezés (69. bek.)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              nem keletkezik megjeleníthető eszköz
            </para>
          </entry>
          <entry>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              kutatási költségek (54. bek.)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              IGEN
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              NEM,
            </para>
            <para>
              bizonytalan gazdasági hasznok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              fejlesztési költségek (57. bek.)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              IGEN
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              IGEN, bizonyos feltételek teljesülése esetén
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              innováció
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              ?
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              ?
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              piaci-műszaki ismeretek, technológiák (14. bek.)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              IGEN, ha törvényes jog védi
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              IGEN, bizonyos feltételek teljesülése esetén
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              szakképzett munkavállalói csapat (15. bek.)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              NEM (ellenőrzés hiánya)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              –
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              ügyfélkör, piaci részesedés (16. bek)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              NEM (ellenőrzés hiánya)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              –
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: IAS 38 alapján saját szerkesztés
  </para>
  <para> Az IFRS rendszerben alkalmazott definíciók között nem szerepel az innováció. Az Oslo
        kézikönyv alapján <emphasis>„Az innováció általánosan egy új, vagy jelentősen módosított
          termék, szolgáltatás piaci bevezetéseként, továbbá új folyamat, marketing eljárás,
          szervezeti megoldás, vagy külső kapcsolat üzleti gyakorlatba történő alkalmazásaként
          értelmezhető” (OECD, 2005, 47. o.). </emphasis></para>
  <para>
    Az innovációs folyamat alapkutatási és alkalmazott kutatási
    szakaszokra való bontása a hagyományos, lineáris modellnek nevezett
    megközelítésből következik. A szakaszok különböző célok elérésére
    irányulnak: az alapkutatás a társadalom által birtokolt tudást
    növeli, az alkalmazott kutatás pedig ezt a meglévő tudást alakítja
    át hasznosítható eredményekké (Cohendet–Joly, 2001). A lineáris
    modellben a tudományos felfedezések tehát meghatározott szakaszokon
    mennek át, amelyek időben egymást követik, és elvezetnek a kutatáson
    és termékfejlesztésen át a gyártásig, vagyis a piacra történő
    bevezetésig (Bajmócy, 2008; Fagerberg, 2005).
  </para>
  <para>
    A lineáris modellt a szakemberek több szempontból is
    megkérdőjelezték. Az innovációs folyamatban a kutatási és
    fejlesztési szakasz között lehet átfedés: a különböző lépések
    végrehajtása során az egyes folyamatok ugyanis hatnak egymásra, és
    tartalmaznak visszacsatolásokat (Cohendet–Joly, 2001). Az
    innovációnak nem előfeltétele a kutatás, vagyis a vállalkozások
    által jól hasznosítható eredmények sok esetben egyszerűen a piaci
    tapasztalatok feldolgozásából adódnak (Lundvall et al., 2002;
    Fagerberg, 2005). Bajmócy (2008) felhívja a figyelmet arra, hogy az
    innovációnak vannak olyan lényeges elemei, amelyek nem mérhetők a
    kutatási-fejlesztési tevékenységgel. Az eredmények sok esetben a
    piaci szereplők hallgatólagos tudását gyarapítják, és nem mindig
    eredményeznek kodifikálható információkat (Cohendet–Joly, 2001).
  </para>
  <para>
    Cohendet–Joly (2001) szerint az innovációs folyamat hagyományos
    megközelítése nagy hangsúlyt helyez arra, hogy ki birtokolja a
    tudást: az alapkutatások eredményei az egész társadalom számára
    legyenek hozzáférhetők, az alkalmazott kutatásokat viszont a jog
    eszközeivel védeni kell. Javaslataik megfogalmazásánál
    hangsúlyozzák, hogy a tudásalapú gazdaságban sokkal fontosabb a
    hatékony innovációs hálózatok kiépítése és az ismeretekhez való
    hozzáférés megkönnyítése, mint a tulajdonjogokhoz (szerzői jogokhoz)
    való ragaszkodás (Cohendet–Joly, 2001, 76. o.).
  </para>
  <para>
    Andor et al. (2006) szerint a piaci, műszaki ismeretek,
    technológiák, know-how megjelenítése számos kihívást rejt. Ha az
    adott ismereteket jog védi, vagy a munkavállalóknak kötelezettsége
    van a titoktartásra, akkor a vállalkozás ellenőrzése alatt áll az
    adott erőforrás. Mindemellett értékének, költségének mérése
    nehézségekbe ütközhet, amennyiben saját előállítású tételről van
    szó:
  </para>
  <para><emphasis> „A gyakorlatban főként előforduló know-how nem tudatos tevékenység kapcsán,
          hosszú évek során kialakuló tudást jelent… ebben az esetben problémát jelent utólagosan
          megállapítani, hogy mennyi volt a bekerülési költség…” (Andor et al., 2006, 7. o.).
        </emphasis></para>
  <para>
    Számviteli szempontból tehát az innovációnál, vagy a know-how-nál
    hasonló a helyzet: ha ezeket a javakat a vállalkozás maga „állítja
    elő” – nem tudatos tevékenység alapján, hanem a mindennapi működés
    során összegyűjtött tapasztalatok összegzéseként –, akkor hiába
    feleltethetők meg az eszközdefiníciónak, a megbízható mérési módszer
    kialakítása problémába ütközhet. Ha a gazdálkodó képes a projekthez
    kapcsolódó költségek folyamatos mérésére, akkor beilleszthetők a
    fejlesztéssel kapcsolatos szabályozásokba és megjeleníthetővé
    válnak, ám ehhez tudatos projekttervezés és a költségek pontos
    elszámolása szükséges.
  </para>
  <para>
    A relevancia és a valósághű bemutatás, mint a pénzügyi beszámolás
    két alapvető elve szerint a beszámolónak tartalmaznia kell tehát
    minden olyan információt, amely hatással lehet a felhasználók
    döntéseire (figyelembe véve az információ hasznát és előállításának
    költségeit). Mivel releváns információt hordoznak a gazdálkodók
    erőforrásairól, így az immateriális erőforrásokról szóló
    tájékoztatás is szükségszerűnek mondható. A valósághű bemutatás elve
    alapján az adatoknak teljesnek, semlegesnek és hibáktól mentesnek is
    kell lenniük. A relevancia és a megbízhatóság alapelvei közötti
    egyensúly megtalálása kiemelt jelentőségű témánk szempontjából. A
    jelenlegi szabályozások a megbízhatóság követelményének engednek
    nagyobb, egyes szerzők szerint túlságosan is sok teret (Gröjer,
    2001).
  </para>
  <para>
    Az 1.2. alfejezet összefoglalásaként megállapíthatjuk, hogy az IFRS
    rendszer elvi alapon szabályozza a mérlegképesség kérdésköreit. A
    megfogalmazott definíciók és mérlegképességi kritériumok alapján a
    legtöbb immateriális erőforrás az ellenőrzés hiánya, a várható
    gazdasági hasznok bizonytalansága, illetve a megbízható mérési alap
    kialakításának problémái miatt marad ki a pénzügyi kimutatásokból. A
    szabályozás egyik legtöbbet vitatott pontja az, hogy a külső
    forrásból megszerzett immateriális javak „előnyben vannak” a belső
    előállítású ilyen típusú erőforrásokhoz képest, mivel esetükben a
    standard feltételezi mind az azonosíthatóságot, mind a megbízható
    mérési alap létezését (a kapcsolódó tranzakcióban meghatározható az
    ellenérték), mind a gazdasági hasznok valószínű befolyását.
  </para>
  <para>
    A nemzetközi szabályozások áttekintése után a következőkben
    ismertetjük a hazai számviteli szabályozások immateriális javakra
    vonatkozó részleteit, amelyek eltérő szemléletmódot jelentenek a
    nemzetközi standardokhoz képest, de a végeredményt tekintve hasonló
    következményekkel járnak.
  </para>
  </section>
  <section>
      <title>1.3 Az immateriális javak mérlegképessége a magyar számviteli
        törvény alapján</title>

  <para>
    A magyar számviteli törvény szabályalapú megközelítést alkalmaz,
    vagyis pontos felsorolást tartalmaz arra vonatkozóan, hogy mely
    immateriális eszközök alkotják a mérleg megfelelő csoportját:
  </para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        1. Alapítás-átszervezés aktivált értéke
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Kísérleti fejlesztés aktivált értéke
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Vagyoni értékű jogok
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Szellemi termékek
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Üzleti vagy cégérték<footnote>
          <para>Továbbá az „Immateriális javakra adott előlegek” és az „Immateriális javak értékhelyesbítése” tételek,
            amelyek a többi felsorolt tételhez kapcsolódóan mutathatók ki.</para>
        </footnote>[Sztv. 25. § (1)]
      </para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para>
    A törvény további paragrafusai megadják azokat a részszabályokat,
    amelyek szükségesek a fenti kategóriák értelmezéséhez.
    Alapítás-átszervezés aktivált értékeként a vállalkozási tevékenység
    indításával, megkezdésével, jelentős bővítésével, átalakításával,
    átszervezésével kapcsolatos költségek aktiválhatók – a gazdálkodó
    döntése alapján –, amelyek az alapítás-átszervezés befejezését
    követően a tevékenység során a bevételekben várhatóan megtérülnek. A
    törvény példaként említi a minőségbiztosítási rendszer bevezetését,
    illetve az ásványkincs-kutatási
    tevékenység<footnote>
      <para>Fontos megemlíteni, hogy az IFRS 6 alapján az ásványkincsek feltárásával és felmérésével kapcsolatos
        kiadásokra külön szabályozást alkot. A feltárási és felmérési eszközök megjelenítése
        kezdetben bekerülési értéken történik, összetevői között pedig szerepelhetnek például feltárási
        jogok. A gazdálkodók ezen eszközöket külön csoportként kezelik, és az IAS 16 vagy az IAS 38 által
        előírt közzétételeket is publikálják (IFRS 6:8-9,25).</para>
    </footnote>
    során felmerült, a későbbi bevételekben várhatóan megtérülő
    költségeket [Sztv. 25. § (3)].
  </para>
  <para>
    Kísérleti fejlesztés aktivált értékeként a jövőben hasznosítható, a
    kísérleti fejlesztés eredményének jövőbeni hasznosításakor az
    árbevételben megtérülő, a kísérleti fejlesztés eredménye érdekében
    felmerült olyan számlázott összeget és a saját tevékenység során
    felmerült közvetlen költségeket lehet figyelembe venni, amelyek
    aktiválható termékben nem vehetők számításba, mivel a létrehozott
    termék várható piaci árát meghaladják. Szintén ezen a mérlegtételen
    lehet kimutatni a megkezdett, de a fordulónapig be nem fejezett
    kísérleti fejlesztést is, amennyiben a jövőben várhatóan
    megtérülnek. Az alap- és alkalmazott kutatás költségei, valamint a
    kísérleti fejlesztés közvetett és általános költségei nem
    aktiválhatók [Sztv. 25. § (4–5)].
  </para>
  <para>
    Vagyoni értékű jogként azokat a megszerzett jogokat kell kimutatni,
    amelyek nem kapcsolódnak ingatlanhoz, például: bérleti jog,
    használati jog, szellemi termékek felhasználási joga, licencek stb.
    A szellemi termékek közé sorolandók az iparjogvédelemben részesülő
    alkotások (pl. szabadalom, formatervezési minta, know-how,
    kereskedelmi név), a szerzői jogvédelemben részesülő szerzői művek
    (pl. szoftvertermékek, műszaki tervek), a jogvédelemben nem
    részesülő, de titkosságuk révén monopolizált szellemi javak. Az
    üzleti vagy cégérték az üzletágvásárlás során felmerülő
    többletfizetés, amelyet a jövőbeni gazdasági haszon reményében
    teljesítenek [Sztv. 25. § (6)–(8)].
  </para>
  <para>
    A magyar szabályozás és a korábban áttekintett IFRS standardok
    eltérő megközelítéssel ugyan, de lényegében nagyon hasonló
    eredményre vezetnek az immateriális javak mérlegképessége
    szempontjából (a magyar szabályozás megengedőbb az
    alapítás-átszervezés aktiválása esetében, ez a nemzetközi
    gyakorlatban nem lehetséges).
  </para>
  <para>
    A tudásjavak beszámolókba való beillesztésének problematikája
    jelentős kihívás elé állítja a szabályalkotókat. Bizonyos
    módosítások által elérhető lenne, hogy könnyebben megjeleníthetővé
    váljon az immateriális erőforrások jelenleg nem mérlegképes halmaza,
    ezáltal pedig jobb alapot nyújtanának a beszámolók felhasználói
    számára a döntéshozatali folyamatban. Ugyanakkor a módosított
    szabályokkal szembeni alapvető követelmény, hogy a beszámoló
    megbízhatósága továbbra is biztosított legyen. A számvitelben
    jelenleg alkalmazott fogalmak és modellek (pl. a kutatási és
    fejlesztési szakaszokra bontás) megnehezítik az immateriális vagyon
    teljes körű kimutatását a beszámolóban, ami a hasznosíthatóság
    rovására mehet. Mindezek alapján szükségesnek látszik a standardok
    és az elméleti hátteret adó Keretelvek bizonyos mértékű átgondolása
    (Kovács, 2015b, 5–6. o.).
  </para>
  <para>
    A belső előállítású immateriális erőforrások mérlegben való
    kimutatásának mellőzése megnehezíti a vállalatok teljesítményének
    értékelését és az ezen erőforrásokhoz kapcsolódó hozamok mérését. A
    tőkepiacon a befektetőknek olyan pénzügyi kimutatásokra lenne
    szükségük, amelyek teljesebb képet adnak a gazdálkodókról, amihez
    módosítani kell a pénzügyi számviteli szabályozásokat. Ennek
    elmulasztása azt eredményezné, hogy a vállalkozások által publikált
    beszámolók nem lennének alkalmasak az üzleti életben végbemenő
    értékteremtő folyamatok lekövetésére.
  </para>
  <para>
    Az eddigiekben áttekintettük a nemzetközi számviteli szabályozás
    (IFRS) rendszer szakmai és tudományos kereteit, az immateriális
    erőforrásokkal kapcsolatos beszámolási problémákat és a kapcsolódó
    nemzetközi és hazai szabályozások lényegét. A következő fejezetben
    azt tárgyaljuk, hogy az eddig bemutatott kihívásokra milyen válaszok
    születtek a szakma részéről. Ismertetünk néhány olyan
    kezdeményezést, amelyek a jelenlegi számviteli szabályozások miatt
    kialakult anomáliák orvoslását tűzték ki célul.
  </para>
  </section>
</chapter>
 <chapter> 
  <title>Válaszok a kihívásokra</title>
  <para>Napjainkban a nem pénzügyi beszámolás olyan téma, amely jelentős kihívásokat támaszt a
    számviteli szakma számára. A környezeti, társadalmi és vállalatirányítási (ESG) közzétételek
    szükségessé válnak az érdekeltek információs igényeinek kielégítése miatt. A hagyományos
    pénzügyi kimutatások mérlegeiből sok olyan elem hiányzik, amelyek jelentősen befolyásolhatják a
    gazdálkodók pénzügyi mutatószámait. A mérlegek eszközoldala az erőforrásokat sorolja fel, de
    ebből a felsorolásból a megjelenítési kritériumok miatt a szellemi tőke számos tétele hiányzik.
    Ugyanilyen fontos probléma az, hogy a fenntartható üzleti modellek kialakításával kapcsolatos
    kötelezettségvállalások vajon megjelennek-e a forrásoldalon (például céltartalékként). A fenti
    problémák orvoslására a gyakorlatban számos önkéntes nem pénzügyi közzétételi formát alakítottak
    ki a gazdálkodók (Lippai-Makra, 2021), továbbá a szabályalkotók közelmúltban hozott döntései
    során egyre nő a kötelező nem pénzügyi közzététel jelentősége is bizonyos gazdálkodói körökben
    (lásd az Európai Unió irányelvei a közérdeklődésre számot tartó, valamint a nagyvállalatok és a
    nyilvános KKV-k esetében). Legutóbb 2022/2464 (Corporate Sustainability Reporting Directive,
    CSRD) irányelv jelent meg e témában, amely a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati
    jelentéstételről szól és kitér a mérlegben meg nem jelenített belső előállítású immateriális
    javak problémakörére. A CSRD előírja az érintett vállalati kör számára kulcsfontosságú
    immateriális erőforrásokról szóló közzétételt: be kell mutatniuk, hogyan épít ezekre az üzleti
    modell, valamint azt, hogy hogyan játszanak szerepet az értékteremtésben. </para>
  <para>
    Shortridge és Smith (2009) szerint a pénzügyi számvitel és
    beszámolás egyik legjelentősebb forradalma az ipari gazdaságból az
    információs gazdaságba való átmenet, főszereplői között pedig ott
    vannak az immateriális erőforrások. A szerzők az Egyesült Államok
    számviteli-beszámolási rendszerének keretein belül jelzik előre
    azokat az eseményeket, amelyeknek lényege az információs gazdaság új
    jelenségeihez való alkalmazkodás lesz: az új beszámolási paradigma
    pedig ennek megfelelően épül majd fel (2. ábra).
  </para>
   <figure><title>2. ábra: Pénzügyi beszámolás az információs társadalomban</title>
      <inlinemediaobject>
        <imageobject>
          <imagedata contentwidth="600" align="center" fileref="2.png" role="_idGenObjectAttribute-3"/>
        </imageobject>
      </inlinemediaobject>
    </figure>
  <para>
    Forrás: Shortridge–Smith (2009, 12. o.)
  </para>
  <para>
    A beszámolás alapvető szabályainak újragondolása jelenleg napirenden
    van a világ legnagyobb standardalkotóinál. A változtatás
    elkerülhetetlen, mivel a számvitel nem tudott lépést tartani a
    gazdaság rohamos fejlődésével. A belső szereplők számára készülő
    jelentések és a külső érdekhordozóknak szóló önkéntes
    információszolgáltatás témakörében már tapasztalhattunk fejlődést,
    új beszámolási keretrendszerek felemelkedését, ami az ipari
    gazdaságból a tudásgazdaságba való átmenet velejárója volt. Ezek a
    változások és új trendek előbb-utóbb utolérik a pénzügyi számvitel
    területét, vagyis a beszámolási kötelezettség alapján közzétett
    jelentések is változni fognak, bár ez lassabb folyamatnak bizonyul
    (IMA, 2010).
  </para>
  <para>
    A könyvvitelben-beszámolásban uralkodó paradigma annak ellenére nem
    sokat változott az elmúlt évtizedekben, hogy a gazdaság
    mozgatórugójaként működő immateriális erőforrások hatalmas
    fejlődésen mentek keresztül. A tradicionális alapokon készülő
    pénzügyi beszámolók keveset mutatnak meg a tudásjavak közül, így a
    szakemberek számos lehetséges megoldást vázoltak fel ezek jobb
    bemutatása érdekében. Upton (2001) a lehetséges megoldások közül
    mutat be néhányat, melyeket három fő kategóriába sorol:
  </para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        új beszámolási paradigma kialakítása,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        új mérőszámok megalkotása,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az immateriális javak mérlegben történő kimutatása.
      </para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para>
    A fenti három alternatíva mindegyikéről elmondható, hogy igen
    széleskörű szakirodalom foglalkozik a lehetséges megoldásokkal. Az
    első javaslat mellett érvelők szerint egy új beszámolási paradigma
    kialakításával el lehetne érni, hogy a vállalkozások értékteremtő
    képességéről a beszámolók felhasználói pontos képet kapjanak. ehhez
    a csoporthoz sorolható például az ún. Intangible Bookkeeping módszer
    (Stanfield, 2002). Az új beszámolási módszertan bevezetésével a
    vállalkozások a hagyományos jelentésekben találhatóktól eltérő
    típusú információkat szolgáltathatnak, ezen módszerek bevezetése
    azonban rendkívül költséges lehet és alkalmazásuk csak önkéntes
    alapon működhet.
  </para>
  <para>
    Lehetőség van a beszámolókban közzétett információk bővítésére,
    kiegészítésére új típusú mérőszámok kifejlesztésével is. Több
    sikeresen bevezetett modell abból indul ki, hogy az új típusú
    gazdaság jelenségeit nem lehet kizárólag pénzügyi jellegű adatokkal
    leírni, szükség van tehát olyan rendszerbe foglalt nem pénzügyi
    jellegű mutatószámokra, amelyek a vállalkozások által birtokolt
    immateriális erőforrásokat mérik. Sveiby (2010) negyven ilyen
    módszert gyűjtött össze, amelyek közül a legismertebbek között
    vannak a következők: Balanced Scorecard (Kaplan–Norton, 2005), az
    immateriális vagyonfigyelő (Sveiby, 2001), vagy a Skandia Navigator
    (Edvinsson–Malone munkáját idézi Sveiby, 2010). Maga a tény, hogy
    negyven ilyen eljárást össze lehetett gyűjteni már több mint húsz
    évvel ezelőtt, arra utal, hogy a probléma foglalkoztatja a szakmai
    közösséget, de eltérően gondolkodnak róla a szakemberek. Az utóbbi
    évtizedben sem akadt olyan eljárás, ami kiemelkedett volna és
    általánosan használatossá vált volna, amire az lehet a magyarázat,
    hogy ezen mutatószámok kialakítása nagy mértékben függ az adott
    vállalatok működésétől és sajátosságaitól. A külső felhasználók
    számára így standardizáció hiányában rendkívül költséges lehet az
    ilyen jellegű adatok értelmezése vagy más összehasonlítása a más
    gazdálkodók által közölt mutatókkal. Bár ezek újszerű, izgalmas és
    fontos megoldások, bővebb ismertetésük kívül esik e kötet keretein,
    ezért a továbbiakban a harmadikra, a pénzügyi kimutatásokban történő
    elhelyezésre koncentrálunk.
  </para>
  <para>
    A harmadik lehetséges megoldás a tudásgazdaságban nagy szerephez
    jutó új típusú erőforrások mérlegben történő elhelyezése, vagyis a
    hagyományos pénzügyi beszámolás keretei közé történő beillesztése.
    Ehhez azonban olyan szabályozásokat kell alkotni, amelyek kezelni,
    számszerűsíteni tudják a megfoghatatlan vagyonelemeket. Két alapvető
    módszer alkalmazható a láthatatlan vagyon értékének becslésére
    (Laáb, 2010, 49. o.):
  </para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        a mérleg forrás oldala felől közelítve, a cég saját forrásainak
        jövőbeni jövedelemtermelő képességének vizsgálatával (üzleti
        vagy cégértékelés);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az eszközoldalból kiindulva, egyedileg azonosítva a tételeket,
        melyek piaci értékét meg kell becsülni (vagyonértékelés).
      </para>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    Boda–Szlávik (2007) a tudásjavak jelenlegi számviteli rendszerbe
    való beillesztésének problémáit tárgyalják: egy kiegészített
    számlarendszert javasolnak, amely alkalmas az intellektuális tőkével
    kapcsolatos tételek nyilvántartására. Laáb (2010) bemutat egy olyan
    lehetséges módszert, amely a mérleg eszköz- és forrásoldalát bővítve
    mérlegképessé teszi a cégkompetenciát (3. ábra). Ugyanakkor azt is
    megjegyzi, hogy ez a vagyonelem csak abban az esetben kerülhetne be
    a mérlegbe, ha a nemzeti és nemzetközi standardalkotók
    megállapodnának egy teljesen egységes módszertani eljárásban és
    alkalmazási feltételrendszerben.
  </para>
   <figure><title>3. ábra: Kompetenciaszámlák</title>
    <inlinemediaobject>
      <imageobject>
          <imagedata contentwidth="600" fileref="3.png" role="_idGenObjectAttribute-4"/>
        </imageobject>
    </inlinemediaobject>
  </figure>
  <para>
    Forrás: Laáb (2010, 65. o.)
  </para>
  <para>
    A következőkben áttekintjük azokat a lépéseket, amelyeket a
    közelmúltban a standardalkotók annak érdekében tettek, hogy a
    pénzügyi beszámolás kereteit a modern gazdaság kihívásainak
    megfelelően átalakítsák.
  </para>
   <section>
     <title>2.1 Standardalkotók és az immateriális javak
  </title>
  <para>
    Az IASB, felismerve a szabályozások miatt felmerülő gyakorlati
    problémákat és az új felhasználói igényeket, 2007-ben javasolta az
    IAS 38 standard felülvizsgálatának napirendre tűzését. A javasolt
    projekt céljai között szerepelt a belső előállítású immateriális
    javakra vonatkozó megjelenítési és közzétételi szabályozások
    pontosítása
    is.<footnote>
      <para>http://www.iasplus.com/en/meeting-notes/iasb/2007/agenda_0712/agenda917. Letöltve: 2024.01.31.</para>
      </footnote>
    Az előkészítő munka során, 2006–2007-ben döntöttek arról, hogy az
    IAS 38 alapvető felülvizsgálatra szorul.
  </para>
  <para>
    Természetesen a módosításoknak ellenzői is akadnak, akik rámutatnak
    a beszámolási keretek megváltoztatásának veszélyeire is. Vannak,
    akik úgy vélik, hogy a szabályozások azért nem adnak helyet bizonyos
    tételeknek a mérlegben, mert nem céljuk ezek kimutatása. Ezen
    vélemények szerint az immateriális erőforrások mérlegbe foglalása
    csak összezavarná azt a rendszert, amelyhez a beszámolók
    felhasználói, az elemzők már nagyon hosszú ideje hozzászoktak, így
    bizonytalanságot és végső soron a beszámolók hasznosságának romlását
    okoznák.
  </para>
  <para>
    Skinner (2008) azt az álláspontot képviselte, hogy az immateriális
    javak számvitelének és közzétételének megreformálására felsorakozott
    érvek megalapozatlanok. Rámutatott továbbá, hogy a pénzpiacok nagyon
    jól teljesítenek és finanszírozzák a tudásalapú vállalatokat, így
    teljesen felesleges további kötelező közzétételt szorgalmazni. A
    standardalkotók tudatában vannak a veszélynek, amit az olyan
    eszközök értékelése hordoz magában, amelyeknek nincs aktív piacuk,
    illetve nem kapcsolható hozzájuk olyan adásvételi tranzakció, amely
    megalapozná az értékelést.
  </para>
  <para>
    Figyelembe véve az ellenvéleményeket is, a standardalkotók
    szükségesnek tartották az elavultnak tekintett előírások alapvető
    újragondolását. Az IASB-vel együttműködő Australian Accounting
    Standards Board (AASB) 2008 októberében megjelentetett egy
    tanulmányt, amely a belső előállítási immateriális javak kezdeti
    megjelenítésével foglalkozik, nagyban támaszkodva a korábbi
    kutatásokra (AASB, 2008).
  </para>
  <para>
    Az AASB (2008) tervezet lényege az volt, hogy a belső előállítású
    immateriális javakat kezeljék azonos módon az üzleti kombináció
    keretében megszerzett hasonló eszközökkel. A megjelenítés és mérés
    alapja az ún. hipotetikus üzleti kombináció módszer, amely során
    meghatároznák a vállalkozáson belül létrejövő immateriális javak
    piaci értékét. Ez lényegében a valós értéken történő értékelést
    jelentené, az üzleti kombinációkban megszerzett eszközök mintáját
    követve. Az új megközelítésnek az lenne az előnye, hogy megszűnne a
    külső forrásból szerzett és belső előállítású immateriális javak
    közötti megkülönböztetés, és teljesebb képet mutatna a mérleg a
    tudásjavakról. A változtatások eredményeképpen alapvető módosulás
    történne a pénzügyi beszámolásban, mivel olyan típusú eszközök
    kerülhetnének be a mérlegbe, amelyek korábban csak a szöveges
    részekben jelenhettek meg. A saját előállítású immateriális javak
    valós értékének meghatározása ugyanakkor számos komoly módszertani
    kihívást vethet fel, amelyek megoldás a szakma képviselőire hárulna.
  </para>
  <para>
    Annak ellenére, hogy egy a bekerülési költségtől eltérő kezdeti
    értékelési alapot (valós érték) engedne meg a szabályozás, a
    megjelenítési kritériumoknak változatlanul teljesülniük kellene.
    Petkov (2011) utal arra, hogy a hipotetikus üzleti kombináció
    módszer megvalósításánál a vállalkozásoknak lehetőségük lenne az
    összes immateriális erőforrás számbavételére, természetesen az
    üzleti kombinációkban megvalósuló tranzakciók során szükséges
    értékelési procedúrák és körültekintés betartása mellett, ami
    költséges lehet. A standardalkotók fontolóra vettek néhány
    alacsonyabb költségekkel alkalmazható egyéb technikát is, például
    olyan módszereket, amelyek szerint bizonyos feltételek
    teljesülése/bekövetkezése esetén lehetne megjeleníteni egy saját
    immateriális eszközt. A tervezet a következő lehetséges
    indikátorokat említi:
  </para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        dokumentált terv létezése egy bizonyos immateriális eszköz
        létrehozására;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        dokumentált stratégia létezése egy már létező, a menedzsment
        által figyelemre méltónak ítélt immateriális eszköz
        hasznosítására;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        külső forrásból érkező jelzés, például egy vételi ajánlat olyan
        eszközre, amelyet a menedzsment még nem azonosított (AASB, 2008;
        idézi Petkov, 2011, 6. o.).
      </para>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    Tíz évvel később hasonlóan reflektál a problémára Lev (2018), amikor
    azt javasolja, hogy az azonosítható, hosszú távú immateriális
    javakba történő befektetések aktiválhatók legyenek. A szerző által
    javasolt kritériumok a következők (Lev, 2018):
  </para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        A gazdálkodó egység az immateriális javak tulajdonjogával
        rendelkezik szabadalmak, szerzői jogok, védjegyek stb. révén,
        vagy kizárólagos hozzáféréssel rendelkezik az immateriális
        javakhoz (nevezetesen korlátozhatja mások használatát az
        immateriális javak használatában) saját fejlesztési folyamaton
        (pl. belső K+F) keresztül.
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Az immateriális javak szűkösek, vagyis korlátozottan állnak
        rendelkezésre, és a versenytársak nem tudják könnyen lemásolni
        vagy utánozni.
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Az immateriális javaktól normál körülmények között hasznok
        várhatók, akár közvetlenül, akár közvetve, önmagukban vagy más
        erőforrásokkal kombinálva.
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        A gazdálkodó egység képes azonosítani az immateriális javakba
        történő befektetést (kiadást).
      </para>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    A szerző javasolja továbbá, hogy legyen sokkal jobb és informatívabb
    közzététel a hosszú távú értékteremtő eszközökbe való
    befektetésekről, mivel ezek jelenleg a K+F költségeken kívül minden
    egyéb ilyen tétel (pl. IT, márkaépítés, képzések, költségei)
    egybeolvad a működési költségekkel. Igaz, hogy a fenti módszerek
    alapján könnyebb lenne kijelölni a megjeleníthető tételeket, de
    annak a veszélye is fennáll, hogy bizonyos eszközök így továbbra is
    kimaradnak a mérlegből, illetve előfordulhat, hogy különböző
    gazdálkodók eltérően alkalmazzák a szabályozásokat. A javaslat
    megvalósulása esetén bővülhetne a beszámolóban kimutatható saját
    előállítású immateriális erőforrások köre, de sok olyan eszköz
    maradna továbbra is láthatatlan, amely valamelyik kitételt nem
    teljesíti.
  </para>
   </section>
  <section>
    <title>2.2 A megoldás lehetséges irányai</title>
  <para>
    Az elmúlt évtizedekben számos prominens szervezet foglalkozott a
    szellemi tőke jelentésének kérdésével. A Gazdasági Együttműködési és
    Fejlesztési Szervezet húsz éve adott ki jelentést (OECD, 2012),
    amely szerint az immateriális javakkal kapcsolatos beszámolási
    problémák már a 90-es években felmerültek, és a különböző
    közzétételi keretrendszerek kialakításával elsősorban a magánszektor
    és a kutatói szféra foglalkozott. Az OECD jelentése az immateriális
    vagyonnal kapcsolatos információk kezelésének teljes láncolatát
    kívánta megvizsgálni. A következő kérdésekkel foglalkoztak: az
    adatgyűjtés motivációja és forrásai, az immateriális vagyonra
    vonatkozó információk közzététele, a jelentésének hasznosítása, a
    reform politikai gazdaságtana és a meghozandó szakpolitikai lépések.
  </para>
  <para>
    Az OECD (2012) jelentése részletesen foglalkozik a szabályozók
    mozgásterével ebben az ügyben. Megállapítják, hogy az immateriális
    tételekről szóló jelentéstétel elterjedésének számos hátráltató
    tényezője van, mint például a közölt adatok összehasonlíthatósága, a
    jelentések auditálásának problematikája, a fokozott közzététel vélt
    kockázatai és költségei, valamint a téma iparág- vagy akár
    vállalatspecifikus jellege. Ezeket a nehézségeket szem előtt tartva
    a döntéshozók ezt az – amúgy is magánszektor és szakmai szervezetek
    által uralt – területet többnyire a befektetői keresletre és a piaci
    dinamikára bízzák. Mindazonáltal azt javasolják a jelentés készítői,
    hogy a döntéshozók mozdítsák elő az immateriális javak közzétételét
    támogató mechanizmusokat a vállalati szféra szereplőinek
    bevonásával, illetve az akadémiai kezdeményezések előmozdításával.
    Az OECD végső kulcsüzenete a politikai döntéshozók számára az volt,
    hogy vegyenek részt a globális koordinációban az intellektuális
    tőkéről szóló jelentések ügyében, még akkor is, ha a globálisan
    harmonizált közzétételi keretrendszer gondolata messze van.
  </para>
  <para>
    Az elmúlt években újabb összefoglaló jelentések születtek ugyanebben
    a témában, amelyek továbbra is igyekeznek fogást találni a
    problémán. Az EFRAG (European Financial Reporting Advisory Group) –
    amely az „európai véleményt” képviseli a standardalkotásban – néhány
    évvel ezelőtt kiadott egy átfogó szakirodalomra épülő tanulmányt,
    amely az immateriális erőforrások paradox helyzetét írja le:
    egyrészt egyfajta motorként funkcionálva erősítik a gazdaságunkat,
    segítik a hozzáadott érték termelését; ugyanakkor a
    bizonytalanságuk, kisebb fokú stabilitásuk és a kockázatosságuk
    miatt sebezhetőséget is hoznak a rendszerbe (Zambon et al., 2020).
  </para>
  <para>
    Folytatásképpen az EFRAG (2021) vitaanyagot (DP) publikált arról,
    hogyan lehetne jobb tájékoztatást nyújtani az érdekeltek számára az
    immateriális vagyonnal kapcsolatban. A DP leszögezi, hogy még több
    évtizedes vita lefolytatása után is sok az eltérő vélemény arról,
    hogyan lehetne előrelépni a megoldás – vagy a megoldások
    kombinációjának – kiválasztásában. A tanulmány hatóköre azokra az
    információkra korlátozódik, amelyeket az elődleges felhasználók a
    pénzügyi kimutatásokban, a megjegyzésekben és a vezetői jelentésben
    kapnak. Hangsúlyozzák azonban, hogy a fenntarthatósági jelentéstétel
    területén fontos változások zajlanak, és végső soron a
    fenntarthatósági jelentés és a pénzügyi jelentés szorosan
    összefüggnek egymással a vezetőségi jelentések által. Kifejtik, hogy
    a vitaanyagban közzétételre javasolt adatok egy része a jövőben akár
    a fenntarthatósági jelentésekbe tartozónak minősülhet. E két terület
    felhasználói között viszont átfedés van, mivel a nem pénzügyi
    információknak előbb-utóbb a pénzügyi adatokra is hatásuk lesz.
    Felsorolják az intellektuális tőkéről történő jelentéstétel
    akadályait: a közzététel költsége, a nyilvánosságra hozandó
    információ titkossága és az esetlegesen sikertelen kimenetelű
    projektek miatti negatív megítélés lehetősége visszafoghatja a
    kommunikációt. Azt is megemlítik, hogy a jelenlegi számviteli
    szabályozás eltérően kezeli a különböző eredetű immateriális javakat
    a megjelenítés szempontjából, ami megnehezíti a felhasználók számára
    az organikusan növekvő gazdálkodóegységek összehasonlítását azokkal,
    akik immateriális javaikat külső forrásból (azaz akvizícióval)
    szerzik be. Ugyanakkor kiemelendő, hogy a felhasználókkal készült
    interjúk szerint, valójában nem az egyes vagyontárgyak piaci
    értékének listáját szeretnék látni, hanem megfelelő információk
    alapján maguk kívánják elvégezni az értékelést, illetve megítélni a
    menedzsment alkalmasságát.
  </para>
  <para>
    Érvelhetünk azzal, hogy a gazdálkodóegységek által működtetett
    immateriális erőforrásokra vonatkozó releváns információk nélkül nem
    lehetne minden szükséges adatot megadni a gazdálkodók működésének
    értékeléséhez, márpedig a pénzügyi jelentéseknek ez célja
    (Kovács–Lippai-Makra, 2023a). Az EFRAG megközelítése a DP által
    leírt három fő irányban testesül meg (2. táblázat). Mivel a
    dokumentum részben akadémikusokkal, pénzügyi kimutatások készítőivel
    és felhasználóival készült interjúkra épül, a szerzők betekintést
    kapnak a szakmai közösség egyes képviselőinek álláspontjába.
    Következtetéseik szerint a legvitásabb kérdések az első megoldáshoz,
    a pénzügyi kimutatásokban történő megjelenítéséhez és értékeléséhez
    kapcsolódnak.
  </para>
    
    <table>
      <title>2. táblázat: Az EFRAG vitaanyag szerinti javaslatok</title></table>
  <informaltable>
    <tgroup cols="3" align="center">
          <colspec align="left" colwidth="1*"/>
          <colspec align="center" colwidth="1.61*"/>
          <colspec align="left" colwidth="1.3*"/>
          <thead>
            <row rowsep="1">
              <entry colsep="0"/>
              <entry colsep="0" rowsep="1">
                <para>legfőbb irányok a vitaanyag szerint </para>
              </entry>
              <entry/>
            </row>
          </thead>
          <tbody>
            <row>
              <entry>
                <para> Megjelenítés a Pénzügyi kimutatásokban </para>
              </entry>
              <entry colsep="1" rowsep="1">
                <para> Specifikus immateriális erőforrások megjelenítése a megjegyzésekben vagy a
                  vezetés beszámolójában </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A jövőorientált költségekről szóló adatok és kockázatok/lehetőségek
                  megjelenítése a megjegyzésekben vagy a vezetés beszámolójában </para>
              </entry>
            </row>
          </tbody>
        </tgroup>
  </informaltable>

   <para>
    Forrás: Kovács–Lippai-Makra (2023a, 3.o.); EFRAG (2021) alapján
  </para>
  <para>
    Nem meglepő, hogy a megjelenítési kritériumok módosítása az
    immateriális vagyon teljesebb bevonása érdekében vitákat szül. Az
    értékelési módszerek kiválasztása is nehéz lenne, mivel a
    költségalapú modell nem biztos, hogy releváns információkat
    eredményezne, azonban a valós érték meghatározása bonyolult kérdés,
    mivel ezekkel a tételekkel többnyire nem kereskednek aktív piacokon,
    és nagyon sajátos tulajdonságokkal rendelkeznek, amelyek az adott
    gazdálkodó szervezet számára teszik őket hasznossá. A következőkben
    a másik két megoldásra összpontosítunk, amelyek az elsővel
    ellentétben önkéntes jelentést foglalnak magukban, és nem teszik
    szükségessé a meglévő szabályok megváltoztatását.
  </para>
  <para>
    Az EFRAG (2021) DP szerinti második megközelítés, vagyis az egyes
    kiemelt immateriális erőforrásokról szóló közzététel előnye, hogy
    kiegészítheti az aktivált immateriális javakra vonatkozó
    információkat, ugyanakkor kevésbé költséges, kevésbé bonyolult és
    kevésbé szubjektív a mérlegben történő megjelenítéshez képest. Ez a
    javaslat abból indul ki, hogy számos gazdálkodó (különösen az
    immateriális erőforrásokban gazdag ágazatokban) már használ önkéntes
    közzétételi formákat. Mindemellett figyelembe kell venni, hogy a
    közölt információk általában nem egységes keretrendszer alapján
    készülnek, vagyis nem standardizáltak, valamint az ilyen tartalmak
    auditálásának folyamata is kihívásokat jelent jelenleg. Az új
    követelmények bevezetésével a felhasználók részletesebb információt
    kapnának minden alkalmazótól, és jobban megértenék, hogyan épül az
    értékteremtő folyamat az immateriális vagyonra. A közzététel a
    vitaanyag szerint kitérhet például az érintett erőforrás típusára, a
    kapcsolódó teljesítménymutatókra, a hasznos élettartamra, a
    segítségével előállított termékek eladási árára, az erőforrás
    pótlásának módjára, a karbantartás költségeire, vagy éppen arra a
    tényre, hogy a használattal növekszik az értéke (EFRAG, 2021). Ez a
    megoldás megkövetelné, hogy a menedzsment az üzleti modell kritikus
    elemeinek vizsgálatával meghatározza az értékteremtés legfontosabb
    immateriális elemeit. Az gazdálkodók ezután kvantitatív adatokat
    tesznek közzé (amikor ez lehetséges) és kiegészítik ezt kvalitatív
    adatokkal (amikor a számszerűsítés nem lenne megvalósítható). A
    felhasználó szemszögéből bizonyos mértékig megoldhatná az
    összehasonlíthatóság problémáját a különböző jelentések esetén,
    főleg, ha a vállalatspecifikus teljesítménymutatók mellett
    szektorspecifikus mérőszámok is meghonosodnának. Nehéznek
    bizonyulhat viszont a kiemelendő immateriális erőforrások
    meghatározása, és emellett a torzított pénzügyi mutatók
    problematikája továbbra is fennállna.
  </para>
  <para>
    A DP-ben megfogalmazott harmadik megoldás (EFRAG, 2021, 52–55. o.) a
    jövőorientált kiadásokra és kockázatokra, illetve lehetőségre
    vonatkozó információk közzététele volt a megjegyzésekben vagy a
    vezetői jelentésben. Ez egy közvetettebb megközelítés, mivel nem
    tartalmazza az egyes tételek leírását, hanem azokkal a költségekkel
    dolgozik, amelyek a jövőbeni hasznokat biztosítják (amelyek nem
    mérlegképes immateriális erőforrásokba történő befektetésnek
    tekinthetők), valamint a kapcsolódó kockázatokkal és lehetőségekkel
    operál. Ez jobban megfelel annak az elképzelésnek, hogy az
    immateriális vagyonelemek nem önállóan járulnak hozzá a hozzáadott
    értékhez, hanem inkább a sok erőforrás közötti szinergia részét
    képezik. A vitaanyag szerint a felhasználók számára tájékoztató
    jellegű jövőorientált kiadások lehetnek például a szabadalmakkal
    kapcsolatos kiadások, marketingköltségek, vagy a személyzet képzése
    (i.m. 55. o.). A nem mérlegképes immateriális javakra vonatkozó
    információk elengedhetetlenek a gazdálkodó egységek jövőbeni cash
    flow-inak felméréséhez, mivel ezen elemek egy részét az üzletmenet
    során karbantartják (pl. ügyféllisták), némelyikük a használat során
    felértékelődik (pl. közösségi média platformok), és ezek egy részét
    végül pótolni kell, ami további kiadásokat okoz a
    gazdálkodóegységnek (például egy marketingkampány eredménye) (EFRAG,
    2021, 56. o.). Továbbá az, hogy a vállalkozások hogyan kezelik a
    kockázatokat és a lehetőségeket, némi inputot adhat a menedzsment
    munkájának értékeléséhez, vagyis az elszámoltathatóságot is
    támogatja (ennek ellenére a hagyományos pénzügyi mutatók
    interpretációja továbbra is korlátozott lenne).
  </para>
<para>Az elszámoltathatóság egy olyan koncepció, amelynek az EFRAG szánt hangsúlyosabb szerepet az IFRS-standardok Keretelveinek 2010 utáni reformja során.
  A keretrendszer új formájának 2018-as megjelenése előtt a szabályalkotók jelentős munkát végeztek a korábbi verzió modernizálásán.<footnote>
    <para>https://www.iasplus.com/en/projects/completed/framework/cf-iasb. Letöltve: 2024.02.12.</para>
    </footnote> Az alternatív változatok mérlegelése során az elszámoltathatóság, mint a pénzügyi beszámolás különálló célként való kiemelése elmaradt. Az EFRAG által képviselt „európai nézet” szerint azonban a pénzügyi jelentéseknek olyan információkat kell nyújtaniuk, amelyek hasznosak annak értékelésében, hogy egy gazdálkodó irányítása a részvényesei érdekeinek megfelelően történt-e; amely a vezetés elszámoltathatóságának értékelésére alkalmazható.
Az EFRAG más szakmai testületekkel közösen közleményt adott ki, és javasolta az elszámoltathatóság, mint külön célkitűzés visszaállítását a szabályozásba. A kiadott közleményben megfogalmazott érv a következő pontokat tartalmazta, amelyek szerint az elszámoltathatóságra vonatkozó információkra való kifejezett hivatkozás (EFRAG et al., 2013, 6. o.):</para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        lehetővé teszi a befektetők számára, hogy felügyeljék a vezetői
        magatartást (és észleljék, hol nem a céljaiknak megfelelően
        irányítják az üzletet);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        nagyobb ellenőrzést biztosít a részvényesek számára a
        menedzsment felett, megakadályozva, hogy az optimálistól eltérő
        döntéseket hozzanak;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        segíti a bizalom és a párbeszéd kialakítását a menedzsment és a
        részvényesek között, valamint elősegíti az ügynök és a megbízó
        közötti kapcsolatot;
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a pénzügyi kimutatásokat az elszámoltathatóság céljával kell
        elkészíteni, mivel a vezetés és az érintettek közötti párbeszéd
        szerves részét képezik.
      </para>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    A fent leírt megoldásokból úgy tűnik, hogy a továbblépés egyik módja
    további kötelező közzététel előírása lenne. Az új információk
    publikálása akkor lenne a leghasznosabb, ha szabványos mérőszámokon
    alapuló számszerűsített adatok közzétételét vonná maga után, amely
    lehetővé tenné a felhasználók számára, hogy több időszakra
    vonatkozóan értékeljék a trendeket, és összehasonlíthassák a hasonló
    üzleti modellekkel rendelkező vállalatokat. Emellett a
    kulcsfontosságú immateriális vagyonra vonatkozó adatok azért is
    értékesek lehetnek a vállalkozások értékteremtő tevékenységeinek
    szempontjából. Hajdu et al. (2023) szerint az érdekhordozók és a
    piac maga nagy érdeklődést mutat a fenntartható és társadalmi
    kérdésekre reflektáló vállalatok iránt, ezen információs igény
    kielégítése továbbra is nagy kihívást jelent a gazdálkodók részéről.
    A szerzők a fejlesztendő területek közé sorolják többek között az
    ESG-indikátorok belső dokumentációit, a mérőszámok integrálását a
    kockázatmenedzsmentbe, illetve az ESG-adatok nyilvánosságra
    hozatalát pénzügyi kimutatásokban vagy fenntarthatósági
    jelentésekben. A továbbiakban, ha a döntéshozók további közzétételi
    követelményeket határoznának meg, akkor a problémák nagy része
    hasonló lenne, mint a fenntarthatósági jelentések terén jelentkező
    kihívások (Kovács–Lippai-Makra, 2023a).
  </para>
  <para>
    A fenntarthatósági jelentések és az immateriális javakról szóló
    közzététel szorosan összefüggnek a vállalati jelentéstétel tág
    témájában (Zambon et al., 2020). Badia et al. (2019) szerint az
    integrált jelentéstétel kiemelt szerepet kaphat a szellemi
    tőkeelemek mozgósításában. Tarquinio &amp; Posadas (2020) szerint a
    „nem pénzügyi információ” jelentése még mindig nem kristályosodott
    ki: szakirodalmi áttekintésük során 28 különböző definíciót
    azonosítottak az 1990 és 2018 között megjelent forrásokból. A
    szerzők a szellemi tőkét, mint a nem pénzügyi információk hét
    kategóriájának egyikét említik, amely domináns szerepet tölt be
    ebben a fogalomrendszerben. Ragini (2012) azon szerzők sorát
    gyarapítja, akik szerint az immateriális vagyon tág értelmezésébe a
    környezeti, társadalmi felelősségvállalási és a vállalatirányítással
    kapcsolatos kérdések is beletartoznak. Stolowy és Paugam (2018)
    szintén figyelemre méltó átfedést tár fel a nem pénzügyi közzététel
    tartalma és az olyan immateriális elemek között, mint az emberi
    erőforrások, a stratégia és az értékteremtés. A fenti megállapítások
    alátámasztják, hogy a pénzügyi beszámolási keretrendszer jelenleg
    uralkodó paradigmájára jelentős nyomást helyeznek a mai
    üzleti-gazdasági környezet speciális jellemzői, amelyek egymást
    erősítő folyamatokat indíthatnak be a standardalkotásban (a
    fenntarthatóság, mint központi kérdés, a tudáselemek felértékelődése
    és a fizikai javak relevanciájának csökkenése).
  </para>
  <para>
    A gazdaságban bekövetkező jelentős változások nem hagyták
    érintetlenül a számvitel területét. A standardok fejlődése és a
    pénzpiacokon bekövetkezett változások miatt olyan alapvető
    módosulások jöttek létre a pénzügyi beszámolás területén, amelyet a
    szakma egy része „forradalomnak” titulál (Müller, 2014). Az
    immateriális javakkal kapcsolatban felmerült problémára nagyon sokan
    próbáltak megoldást keresni, nagyon különböző módokon. A
    javaslatokat két csoportra bonthatjuk aszerint, hogy a megoldást a
    pénzügyi számvitel keretein kívül képzelik el, vagy azokon belül. Az
    első csoportba tartozók nem a jelenlegi számviteli szabályozások,
    standardok módosítására tesznek javaslatot, hanem a pénzügyi
    számviteli beszámolók olyan kimutatásokkal történő kiegészítését
    javasolják, amelyek az immateriális vagyonról tájékoztatják az
    érdekhordozókat. Ezen megoldásoknak az a hátránya, hogy nem képezik
    részét semmilyen számviteli rendszernek, így nem biztosított sem a
    bevezetésük, sem az egységes alkalmazásuk. A másik lehetőség az
    adott számviteli szabályozási környezet keretein belül maradva, a
    határokat „feszítve” szeretné elérni, hogy a standardalkotók
    megváltoztassák az előírásokat. Ennek az alternatívának az az
    előnye, hogy ha ez megtörténik, akkor egységes lesz az alkalmazás,
    és kötelező érvényű azokban az országokban, amelyekben a
    törvényalkotók befogadták az IFRS rendszert. Az immateriális
    javakkal kapcsolatos kutatási projektet az IASB folyamatosan
    napirenden
    tartja<footnote><para> https://www.ifrs.org/projects/pipeline-projects/. Letöltve: 2024.02.02.</para></footnote>,
    azonban gyors megoldást valószínűleg nem remélhetünk a problémára.
    Jelenleg annyi bizonyos, hogy az elkövetkező évek során dedikálnak
    majd erőforrásokat ezen terület és a probléma átfogó elemzésére.
  </para>
  <para>
    Az eddigi tapasztalatok alapján nem várható, hogy az immateriális
    javakkal kapcsolatos beszámolási kérdésekre és problémákra gyors
    válasz fog érkezni. Habár a szabályalkotók napirenden tartják a
    kérdést, mégis évek telhetnek el addig, amíg a beszámolási kultúra
    kiegészül egy egységes, összehasonlítható adatokat eredményező új
    gyakorlattal. Ezen új gyakorlatok kialakulásában – és a
    szabályalkotás során is – nagy jelentősége van azoknak a
    kutatásoknak, amelyek azokat a gazdálkodókat vizsgálják, amelyek
    élen járnak a közzétételben. A következő fejezet hazai és nemzetközi
    szakirodalomra támaszkodva bemutatja az immateriális vagyon
    kimutatásának és az erről szóló kommunikációnak gyakorlati
    problémáit, illetve a témához kapcsolódó kutatások eredményeit.
  </para>
  </section>
 </chapter>
 <chapter> 
  <title>
    Az immateriális vagyonhoz kapcsolódó elméletek és kutatások
  </title>
  <para>
    Az üzleti életben bekövetkező változások szükségszerűen hatással
    vannak a pénzügyi beszámolás szabályrendszerére, mivel a beszámolók
    felhasználói ma már pontos információkat igényelnek olyan
    immateriális erőforrásokról, mint a kutatási-fejlesztési
    tevékenység, innovációk, szabadalmak, know-how, dolgozói
    kompetenciák, szakmai tapasztalat, saját fejlesztésű programok,
    honlapok stb. A jelenlegi számviteli szabályozási keretekbe azonban
    – mint azt korábban bemutattuk – ezen erőforrások nagy része nem
    illeszthető be, és ez csökkenti a pénzügyi kimutatások magyarázó
    erejét.
  </para>
  <para>
    A vállalkozások sokféle eszköz közül választanak, amikor információt
    kívánnak szolgáltatni a környezetük számára. A pénzügyi beszámolót
    kiemelten kezeljük, mivel ez az egyetlen olyan eszköz, amelyet a
    számviteli törvény miatt minden egyes gazdálkodónak rendszeresen el
    kell készítenie. Ugyanakkor a beszámoló tartalma csak részben
    kötött, a nem standardizált, szöveges mellékletekben megjelenő
    információk kiválasztásánál van bizonyos mozgástér. A gazdasági élet
    szereplőnek döntést kell hozniuk arról, hogy mennyi információt
    közölnek például a tudásjavakról, innovatív folyamataikról, illetve
    milyen formában teszik mindezt. A számviteli szabályalkotók szintén
    döntési helyzetben vannak, mivel ők határozzák meg, hogy mi legyen a
    közölt információknak az a minimumszintje, amit minden gazdálkodótól
    elvárnak.
  </para>
  <para>
    A tudásjavak pénzügyi beszámolóban való megjelenítése olyan
    szabályozási környezetet és vállalati kultúrát feltételez, amelyben
    az ilyen jellegű erőforrások nyilvántartása, értékelése, és az
    érdekhordozók megfelelő információkkal való ellátása kiemelt
    feladat. Az érdekhordozók a piaci folyamatok helyes felmérése
    érdekében igyekeznek tájékozódni a tudásjavakról és egyéb
    immateriális erőforrásokról, mivel ezek birtoklása vagy hiánya
    napjainkban nagy mértékben alakítja vállalkozások pénzügyi helyzetét
    és kilátásait.
  </para>
  <para>
    Az emberi erőforrásokkal való hatékony gazdálkodás Kovács–Lévai
    (2000) szerint szükségszerű és feltételezi az intellektuális vagyon
    elemeinek meghatározását, értékelését, ami viszont új feladatok
    megoldását, új értékelési, ellenőrzési eljárások kialakítását
    követeli meg. A számviteli beszámoló számszaki részei nem minden
    esetben foglalják magukba a tudásra épülő eszközöket. A probléma
    megoldását jelenthetik a beszámolók szöveges mellékleteiben
    elhelyezett információk, amelyek optimális esetben több üzleti évre
    visszamenőleg is tartalmazhatnak adatokat, például a
    kutatás-fejlesztéssel kapcsolatban (Deák–Lukovics, 2014). A szöveges
    mellékletekben történő információközlésnek természetesen megvannak a
    maga korlátai (a beszámolás költségei), illetve előfeltételei (az
    immateriális vagyon nyilvántartása, tudatos menedzsmentje). Saxné
    (2014) vizsgálata szerint a hazai vállalatok a szöveges
    mellékletekben is csak a törvény által kötelezően előírt elemeket
    közölték, mivel a vállalatok vezetői többnyire nem tartották
    fontosnak a többletinformációk megosztását. Petty et al. (2009)
    szerint a széleskörű jelentéskészítés legnagyobb akadálya a
    közzétételi módszerek közötti konzisztencia hiánya, illetve az, hogy
    nehéz az egyes kategóriákhoz megfelelő számszerűsített értéket
    hozzárendelni.
  </para>
  <para>
    A pénzügyi beszámoló relevanciáját az adja, hogy minden olyan
    információt átad a beszámolók felhasználói (elsősorban befektetők,
    hitelezők) számára, amely információk szükségesek számukra gazdasági
    döntéseik meghozatalához. Amennyiben a vállalkozások a pénzügyi
    beszámoló helyett más csatornákat alkalmaznak az érdekhordozókkal
    folytatott párbeszéd elősegítésére, akkor az azt jelenti, hogy a
    pénzügyi kimutatások nem látják el azt az alapvető feladatot,
    amelyre hivatottak, hiszen a tudásjavak és egyéb immateriális
    erőforrások vitathatatlanul releváns témáknak minősülnek.
  </para>
  <para>
    Az immateriális javakkal kapcsolatos számviteli elmélet és gyakorlat
    területén olyan beszámolási alapelvek között kell megteremteni az
    egyensúlyt, mint a relevancia és az óvatosság elve, ami nagy
    kihívások elé állítja a gazdálkodókat és a szabályalkotókat
    egyaránt. Számos kutató vizsgálódása a vállalkozások nettó
    eszközeinek könyv szerinti értéke és piaci értéke közötti
    különbséget helyezi a középpontba, mivel így nagyon szembetűnő a
    beszámolókból „hiányzó” vagyon – vállalati érték – nagyságrendje.
  </para>
  <para>
    Boda (2005) száz magyar nagyvállalat tudástőkéjét számszerűsíti az
    1998–2001-es időszakra vonatkozóan diszkontált cash flow módszerrel
    és arra a következtetésre jut, hogy a vizsgált szektorok zömében a
    tudástőke a legjelentősebb termelési tényező. Megállapítja továbbá,
    hogy a legtöbb tudástőkéje a magyar gazdaságban a gyógyszeriparnak,
    a telekommunikációnak, a kereskedelemnek és az üzleti
    szolgáltatóknak van (Boda, 2005, 90. o.).
  </para>
  <para>
    Az Ernst &amp; Young (2023) 574 akvizíciót vizsgált meg a legnagyobb
    indiai tőzsdei vállalkozások által közzétett tranzakciókból és
    megállapította, hogy a vállalkozásokért fizetett összeg 37
    százalékát tulajdonították a fizikai és pénzügyi eszközöknek, 29
    százalék az azonosított immateriális javakhoz volt köthető, a
    fennmaradó 34 százalékot pedig goodwillként számolták el. A
    goodwillként történő elszámolás az olyan tételeknél történik meg,
    amelyek egyedileg nem azonosíthatók, nem mérlegképesek és a
    dokumentum szerint a goodwill aránya Indiában hasonló a globális
    adatokhoz (Ernst and Young, 2023, 5. o.).
  </para>
  <para>
    A Brand Finance (2015) kutatásába 58 000 vállalatot vont be, melyek
    több, mint 120 országban működnek. Megállapították, hogy a
    vállalatok értékének jelentős része származott olyan immateriális
    jellegű és egyéb tételekből, melyeknek csak egy része jelenik meg a
    beszámolóban (4. ábra). Az elemzésben közlik továbbá, hogy a legtöbb
    mérlegben megjelenített immateriális eszköz – az akvizíciókkal
    összefüggésben – a telekommunikációs szektor cégeinél volt
    megtalálható. Az arányokat tekintve a reklámipari vállalatok
    támaszkodtak legnagyobb mértékben az immateriális erőforrásokra (itt
    a legkisebb a fizikai eszközök aránya). (Brand Finance, 2015)
  </para>
  <figure>
    <title>4. ábra: A globális vállalati érték megoszlása (2001–2014)</title>
  
      <inlinemediaobject>
        <imageobject>
          <imagedata contentwidth="600" fileref="SZTE_04abra_04_uj.png"
            role="_idGenObjectAttribute-5"/>
        </imageobject>
      </inlinemediaobject>
  </figure>  
  <para>
    Forrás: Brand Finance (2015, 7. o.)
  </para>
<literallayout>Vajon mindez azt jelenti-e, hogy elhaladt az idő a hagyományos alapokon összeállított pénzügyi kimutatások felett? Abból a szempontból ez igaz, hogy nem tudják leírni napjaink üzleti folyamatait azok teljességében. Óvatosan kell azonban eljárni a pénzügyi számvitelt és a beszámoló hasznosságát érintő következtetések levonásakor.
A piaci érték és a könyv szerinti érték közötti rés az utóbbi időkben valóban jelentősen megnőtt, viszont a pénzügyi beszámolót nem azzal a céllal készítik, hogy a vállalat piaci értékét meghatározza. A kritika azonban helytálló bizonyos szempontból: attól, hogy egyes tételek nem jelennek meg számszerűsítve az eszközök között, nem biztos, hogy nem beszámolóképesek (Deák, 2006). Ezekről a tételekről lehet kvalitatív információt közölni – akár bizonyos fokig standardizált formában, azonos alapok, beszámolási szabályok alapján. Juhász (2004) a számviteli és az üzleti értékelés különböző szempontjait írja le és rámutat, hogy a számvitelből származó adatokat kiegészítheti egy másik rendszer, amely jobban bemutatja az üzleti működést.</literallayout>
  <para>
    A következőkben ismertetjük a szakirodalomban fellelt elméleteket,
    amelyek a mérlegekben nem szereplő, láthatatlan vagyon kérdéskörével
    foglalkoznak. Amint látni fogjuk, kiemelt kérdésként kell kezelni,
    hogy a beszámolókból hiányzó tételek esetén ne csupán az
    eszközoldali megközelítéssel próbálkozzunk, hanem a vagyon
    eredetéről is essen szó.
  </para>
  <section>
    <title>3.1 A probléma komplexitása</title>
  <para>
    Ha láthatatlan vagyonról beszélünk, akkor azt a kettős vetületű
    vagyonfelfogásban eszköz- és forrásoldalról kell megközelítenünk. A
    témáról szóló szakirodalom sok esetben mégis nagyrészt az
    eszközoldalon helyet foglaló erőforrások azonosítását, nevesítését,
    mérési lehetőségeit járja körül. Sveiby (2001) a láthatatlan mérleg
    megalkotásával, a vagyon mindkét vetületét figyelembe véve ábrázolja
    szemléletesen azokat a tételeket, amelyek hiányoznak a pénzügyi
    kimutatásokból (5. ábra).
  </para>
    <figure><title>5. ábra: A tudásszervezet mérlege</title>
        <inlinemediaobject>
          <imageobject>
            <imagedata contentwidth="600" fileref="5-1.png" role="_idGenObjectAttribute-6"/>
          </imageobject>
        </inlinemediaobject>   
   </figure>
    <para>
    Forrás: Sveiby (2001, 66. o.)
  </para>
  <para>
    A Sveiby-féle mérlegben a vonal feletti rész tartalmazza azokat az
    eszközöket és forrásokat, amelyek a „hagyományos” mérlegben
    kimutathatók, értékkel szerepelnek. A vonal alatti rész megmutatja a
    láthatatlan vagyont, melynek tartalma, értéke csak becsléssel
    határozható meg. A láthatatlan eszközöket külső szerkezetre, belső
    szerkezetre és a személyzet kompetenciájára tagolja, míg a vonal
    alatti forrásokat láthatatlan saját tőkére és dolgozókkal szembeni
    feltételes kötelezettségvállalásokra bontja.
  </para>
  <para>
    A külső szerkezet úgy jön létre, hogy a vállalatnál tevékenykedők
    „kifelé” tesznek erőfeszítéseket, tehát az ügyfelekkel alakítanak ki
    kapcsolatokat (ide tartoznak a márkák, védjegyek, hírnév, arculat,
    vevőkapcsolatok, szállítói kapcsolatok). A belső szerkezet annak
    eredménye, hogy a dolgozók a szervezet fenntartásán vagy építésén
    dolgoznak (elemei a szabadalmak, elméletek, technikai és
    adminisztratív rendszerek, vállalati kultúra). (Sveiby, 2001, 65.
    o.) A külső és belső struktúrák részben függetlenek az egyéntől,
    tehát amennyiben távoznak az adott vállalattól azok a dolgozók, akik
    kifejlesztették, abban az esetben megfelelő előkészítéssel és
    képzéssel egy másik munkavállaló továbbviheti a létrehozott
    értékeket. Fontos, hogy a cégek az általuk létrehozott tudásjavakat
    bizonyos mértékig képesek legyenek megvédeni a versenytársaktól.
    Ennek biztosításában nagy szerepük van a szellemi tulajdon védelmét
    szolgáló egységes és hatékony szabályozásoknak, amelyek megalkotása
    elősegíti az innovációk megvalósítását és támogatja a
    versenyképesség javítását (Nagy et al., 2016). A részvényeseknek
    tehát a külső és belső struktúra láthatatlan saját tőkét jelent,
    amennyiben a vállalat képes ellenőrzése alá vonni az itt megjelenő
    erőforrásokat.
  </para>
  <para>
    Az egyéni kompetencia, vagyis az a képesség, hogy az emberek
    egymással közreműködve dologi és eszmei vagyont hozzanak létre
    (alkalmazottak tudása, képzettsége, tapasztalata) viszont
    természetszerűleg az emberekhez kötődik, akik önkéntes tagjai egy
    szervezetnek. A dolgozók lojalitásának megnyerése és fenntartása
    érdekében a vállalatok feltételes kötelezettségvállalásokat tesznek
    a munkavállalókkal szemben (pl. végkielégítések, járadékok), így
    biztosítva, hogy az általuk termelt szellemi javakat a céljaik
    érdekében használhassák (Sveiby, 2001, 64–65. o.).
  </para>
  <para>
    Boda–Virág (2010) meghatározzák azt a termelési függvényt, amely a
    fenti tényezőket is magába foglalja. Egymástól különválasztják a
    külső és belső struktúrát, mint szervezeti tudástőkét, valamint a
    személyes tudástőkét (tudás, jártasság, motiváció), mint az embertől
    elidegeníthetetlen kompetenciát. Megállapítják továbbá, hogy az
    emberi tőke tulajdonosai csak akkor vállalkoznak a tudásuk
    fejlesztésére, ha számíthatnak arra a hozamra, amit megtermelnek. A
    menedzserek számára tehát kulcsfontosságú a tulajdonlási kérdések
    tisztázása annak érdekében, hogy világossá váljon: az immateriális
    erőforrások mely részeit sikerül ellenőrzésük alá vonni, és melyek
    azok, amelyek tulajdonosa az ember marad. A humán tőkénél pedig a
    megfelelő javadalmazás kialakításához tisztázni kell, hogy a
    munkavállalók milyen kompetenciákkal, mekkora hozzájárulásokat
    tesznek az értékteremtő folyamathoz. Boda (2021) szerint a vállalati
    adatok mélységi elemzésére alapján a tudástőke számítható és
    bebizonyítható, hogy a fejlesztése jelenti a legfontosabb utat a
    vállalati termelékenység növelésének. A szerzők kifejtik továbbá,
    hogy a nemzeti vagyon egyes elemeinek fenntartható megújítására
    jelentőségükkel arányosan szükséges szabad erőforrásokat fordítani,
    és e gondolatmenet szerint kiemelt jelentősége van a szellemi
    tőkének.
  </para>
  <para>
    Laáb (2010) szerint a cégek kompetenciavagyona két részből tevődik
    össze: egyrészt a munkatársak együttműködéséből, kapcsolataikból,
    közös sikereikből és kudarcaikból (kompetenciaszinergia), másrészt a
    munkatársak egyéni kompetenciáinak abból a részéből, amely a
    vállalat számára értéket teremt. A kompetenciavagyon a láthatatlan
    vagyon nagy részét magyarázhatja, de nem a teljes halmazt, mivel sok
    más tényező is befolyásolja a piaci árakat. A piaci érték és a könyv
    szerinti érték különbségét egyenlővé tenni a szellemi vagyonnal
    túlzott egyszerűsítést jelentene, mivel nem vennénk figyelembe
    nagyon sok olyan tényezőt, ami a piaci árakat befolyásolja (például
    a piaci várakozások vagy a spekuláció) (Saxné, 2014). Laáb érvelése
    szerint: ha azt állítanánk, hogy a könyv szerinti érték és a piaci
    érték különbsége teljes egészében a cégkompetenciából adódik, akkor
    el kellene ismernünk a negatív vagyon létét (Laáb, 2010). Ez utóbbi
    ellentmondást úgy oldja fel, hogy a szinergiakompetenciát a
    mérlegben a forrásoldalon, a működési eredmény részeként helyezi el.
    A szinergiakompetencia természetéből fakadóan pozitív és negatív
    hatással is lehet a működésre, ami az eredményben csapódik le (Laáb,
    2010). Ennek az a magyarázata, hogy az emberek egymásra gyakorolt
    hatása egy adott csoportban lehet pozitív, a munkát ösztönző, vagy
    negatív, ami rontja a teljesítményt. Nagyon fontos különbség a két
    fajta kompetencia között, hogy míg a szinergiakompetencia
    bizonytalansága és kockázatossága miatt nem értékelhető
    megbízhatóan, addig a cég működését szolgáló egyéni kompetenciákhoz
    Laáb (2010) szerint a munkabéren alapuló számításokkal érték
    rendelhető.
  </para>
  <para>
    A fentiekből az következik, hogy bármely, az immateriális vagyon
    azonosítására, jellemzésére, számszerűsítésére törekvő módszertan
    használatakor vagy értékelésekor oda kell figyelnünk arra, hogy a
    vagyont teljességében meg tudja-e ragadni, tud-e információt
    nyújtani az eszközökről és forrásokról, a tőke szerkezetéről
    egyaránt, vagy a kettős vetület helyett csak egy „féloldalas” képet
    kapunk, amit a menedzsment korlátozottan tud csak felhasználni a
    megfelelő stratégia kialakításához. A következőkben ismertetjük
    azokat a folyamatokat és keretrendszereket, amelyek a vállalatokat
    támogatják azon törekvéseikben, hogy a láthatatlan vagyonelemeket
    láthatóvá tegyék az érdekhordozók számára.
  </para>
</section> 
<section>
  <title>3.2 Az immateriális erőforrásokról szóló információ útja</title>
  <para>
    A vállalatok egyaránt gyűjthetik és rendezhetik az immateriális
    erőforrásaikról szóló információkat a belső, illetve a külső
    érdekhordozók igényei miatt. A menedzserek motivációja és igénye
    nyilvánvaló: a döntéshozatalhoz, a kockázatok felismeréséhez, a
    stratégia kialakításához szükség van ezen kulcsfontosságú
    erőforrások ismeretére (OECD, 2012). A külső szereplők számára
    történő információátadás célja kettős: egyrészt meg kell felelni a
    beszámolási kötelezettségnek, másrészt pedig a gazdálkodó belátása
    szerint megoszthat további adatokat a közvéleménnyel, amely alapján
    az érdekhordozók meghozhatják a vállalkozáshoz kapcsolódó
    döntéseiket. Van tehát egy minimumkövetelmény, ami a számviteli
    szabályozásból adódik, de minden gazdálkodó dönt arról, hogy
    mennyivel teljesíti túl ezt a küszöböt.
  </para>
  <para>
    Bellora–Guenther (2013) hangsúlyozzák az innovációkhoz kapcsolódó
    önkéntes közzététel előnyeit: pozitív képet alakít ki a
    vállalkozásról és csökkenti a menedzserek és a tulajdonosok közötti
    információs aszimmetriát, ezáltal mérsékelve a tőke megszerzésének
    költségeit. A döntéshozók ezek mellett a költségeket és a lehetséges
    hátulütőket (versenyszenzitív információk nyilvánosságra kerülése)
    is mérlegelik, amikor az immateriális erőforrásokkal kapcsolatos
    beszámolási döntéseket meghozzák. Az önkéntes közzététel meggyőző
    lehet a potenciális befektetők számára, akik az utóbbi időben
    figyelmet fordítanak a vállalatok társadalmi felelősséghez való
    viszonyára is.
  </para>
  <para>
    Manapság a gazdálkodók nem csupán az éves pénzügyi jelentések
    keretei között kommunikálnak rendszeresen a külvilág szereplőivel. A
    KPMG felmérése szerint (KPMG International, 2022) a legnagyobb
    európai vállalatok 82 százaléka publikál társadalmi
    felelősségvállalásról szóló jelentést, azonban a kontinens nem
    egységes. Nyugat-Európához képest (85%) Kelet-Európában az arány
    kisebb (72%), ráadásul visszaesett a legutóbbi mérés óta. Flammer
    (2013) szerint az ún. CSR (Corporate Social Resposibility)
    jelentések biztosításjellegű erőforrásként működtek: az erőteljesebb
    CSR tevékenység enyhítheti az esetleges környezetet terhelő
    eseményekre adott negatív befektetői reakciókat. A vállalkozások
    ilyen jellegű teljesítménye felett a közvélemény is ítéletet mond,
    mivel kevésbé tartják értékesnek azokat a gazdálkodókat, amelyek nem
    veszik figyelembe működésük társadalomra vagy környezetre gyakorolt
    hatását (IMA, 2010). Ván (2014) szerint a környezeti tényezőket
    számszerűsítő integrált számviteli rendszerekre versenyelőnyként
    kell tekinteni. Lippai-Makra et al. (2020) a pénzügyi stabilitás és
    az ESG-teljesítmény közötti összefüggést vizsgálják az Európai Unió
    (EU) és az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) nyilvánosan
    jegyzett hitelintézeteinek mintáján. Eredményeik szerint az ESG
    teljesítménye jelentősen csökkentette a nemteljesítő hitelek
    arányát, ami arra utal, hogy a gazdasági, társadalmi és irányítási
    teljesítmény jótékony hatással van a pénzügyi stabilitásra. Mindez
    alátámasztja, hogy az önkéntes közzététel értékes input a pénzpiaci
    szereplők számára (6. ábra).
  </para>
   <figure><title>6. ábra: Nem-pénzügyi információk és visszacsatolás</title>
      <inlinemediaobject>
        <imageobject>
          <imagedata contentwidth="600" fileref="6.png" role="_idGenObjectAttribute-7"/>
        </imageobject>
      </inlinemediaobject>
    </figure>
  <para>
    Forrás: Lippai-Makra–Kovács (2021, 58.o.)
  </para>
  <para>
    Az információs igények kielégítéséhez szükség van egy
    keretrendszerre, meg kell találni azokat az indikátorokat, amelyek
    jól jellemzik az adott gazdálkodó folyamatait és megfelelő
    információval szolgálnak (OECD, 2012). Az adatgyűjtés során a
    gazdálkodók jobban megismerhetik erősségeiket és egy tanulási
    folyamaton mennek keresztül (Sveiby, 2010). Mivel az adatgyűjtés és
    értékelés nagyon nehezen standardizálható folyamat, így kevés OECD
    ország van, ahol olyan útmutató született, amely egy adott országban
    ajánlott módszertant foglal össze. Vannak azonban kivételek:
    Japánban, Dániában, Franciaországban, Németországban és
    Svédországban születtek kezdeményezések és útmutatók az
    intellektuális tőkével kapcsolatos közzétételről, azonban nem
    tisztázott, hogy ez mennyiben járult hozzá a beszámolási
    gyakorlathoz (OECD, 2012).
  </para>
  <para>
    A szellemi tőke közzétételi folyamatának a hátterében álló eljárások
    motiválták Corbella et al. (2019) kutatását, akik az integrált
    jelentések elkészítését vizsgálták. A szerzők az integrált jelentés
    célját abban jelölték meg, hogy egy szervezet hogyan tájékoztatja a
    finanszírozókat az értékteremtésről rövid, közép- és hosszú távon.
    Az elemzés egy olyan európai olaj- és gázipari vállalat integrált
    jelentésének elkészítésében részt vevő munkavállalókkal készült
    mélyinterjúkat tartalmaz, amely a szellemi tőkét üzleti modellje és
    értékteremtő történetének központi elemének tekinti. Az interjúk
    eredményei azt mutatják, hogy e központi elem meghatározása,
    besorolása és értékelése számos szereplő állandó interakcióját
    foglalja magában, még azokét is, akik nem vesznek részt közvetlenül
    ebben a folyamatban (azaz nem részei közvetlenül a jelentést készítő
    osztálynak). A szellemi tőkét a versenyelőny forrásaként
    azonosították, és számos teljesítménymutatót határoztak meg, amelyek
    azt számszerűsítik, hogy hogyan járul hozzá a teljes értékteremtési
    folyamathoz (Corbella et al., 2019).
  </para>
  <para>
    Az immateriális erőforrásokról szóló – külső érdekhordozók számára
    történő – közzététel tehát általában a vállalatok által kialakított
    sajátos, nem egységesített módszertan szerint történik. A láncolat
    utolsó elemét a beszámolók felhasználói alkotják, akiknek az
    érdeklődése meghatározza a pénzügyi kimutatásokban elhelyezett
    információk hasznosságát. A közvélemény ma már nem csak a vállalatok
    pénzügyi mutatóira kíváncsi, egyre inkább érdeklődik aziránt, hogy
    mennyivel járulnak hozzá a közjóhoz. Ilyen értelemben kifejezetten
    előnyös és adott esetben elvárt – különösen egy nagyobb vállalat
    esetében –, hogy nyilatkozzon működésének gazdasági szempontjai
    mellett a társadalmi, környezeti hatásokról is. A „társadalmilag
    felelős befektetés” régóta létező fogalom, arra utal, hogy bizonyos
    befektetők olyan vállalatokat részesíthetnek előnyben, amelyek
    figyelemmel vannak tevékenységük tágabb környezeti hatásaira is,
    sőt, kockázati prémiumot várhatnak el az olyan vállalatoktól,
    amelyek elmulasztják ezt megtenni (IMA, 2010).
  </para>
  <para>
    Az utóbbi időben különböző kutatások szerveződtek olyan céllal, hogy
    összefüggést találjanak a közzétett információk mértéke és módja,
    illetve olyan gazdálkodó specifikus tényezők között, mint a vállalat
    mérete, iparág, tulajdonosi szerkezet. A következőkben olyan
    szakirodalomban fellelt kutatási eredményeket ismertetünk, amelyek e
    kötet témája szempontjából jelentősek.
  </para>
</section>
  <section>
    <title>3.3 Kapcsolódó hazai és nemzetközi kutatások</title>
  <para>
    Albu et al. (2017) szerint az egyes országok beszámolási
    kultúrájának vizsgálata fontos és releváns kutatási terület, mivel a
    kelet-közép-európai régió országaiban a pénzügyi beszámolási
    infrastruktúra jelentős fejlődésére volt szükség ahhoz, hogy a
    modern követelményeknek megfeleljenek. A szerzők amellett érvelnek,
    hogy egy országot vizsgáló tanulmányok és eredmények „egyedi”
    esetleírásként vagy példaként alapot jelenthetnek a hasonló
    intézményi háttérrel rendelkező országok vizsgálatához.
  </para>
  <para>
    A vállalatok a nyilvánosságra hozott önkéntes jelentéseikben
    jelentős mennyiségű információt közölhetnek az immateriális
    erőforrásokról, ezek azonban a pénzügyi beszámolóval ellentétben nem
    eredményeznek minden üzleti évre rendelkezésre álló, standardizált
    formában megjelenő információforrást. Az integrált jelentéskészítés
    során a gazdálkodók egy jelentésben kezelik a pénzügyi adatokat a
    nem pénzügyi tényezőkkel, ennek elterjedéséhez azonban hazánkban még
    idő kell. Castilla-Polo–Ruiz-Rodríguez (2017) szerint az
    immateriális erőforrások értékét az adja, hogy egymást kiegészítik,
    pótolhatatlanok és nem sokszorosíthatók. Ennek következménye is van:
    a hagyományos számviteli és kontrollingeszköztárral való
    megközelítések itt nem feltétlenül vezetnek optimális eredményre. A
    gazdálkodók ennek megfelelően egyre gyakrabban kommunikálnak
    alternatív csatornákon, akár a honlapokon, vagy a közösségi
    médiában.
  </para>
  <para>
    Mint már utaltunk rá, az önkéntes információközlés a fentieken kívül
    történhet a beszámoló szöveges mellékletében, vagy más egyéb
    publikált vállalati jelentésben. Az utóbbi években egyre gyakrabban
    tesznek közzé (többnyire nagyvállalatok) olyan jelentéseket, amelyek
    a gazdálkodók társadalmi felelősségvállalásáról, az általuk
    folytatott értékteremtő tevékenységről, vagy a fenntarthatósághoz
    való hozzájárulásukról szólnak. A kutatások többsége mégsem ezeket a
    csatornákat, hanem a pénzügyi beszámolókat használja forrásként,
    mivel ezek egységes alapokon készülnek és elvileg elérhetők minden
    gazdálkodó esetében, valamint jó közelítést adnak arról, hogy
    mennyire közlékeny az adott vállalkozás az immateriális
    erőforrásaival kapcsolatban (OECD, 2012). A mérlegben való
    megjelenítés korlátozottsága miatt az immateriális erőforrásokról
    szóló közzétételt célzó kutatások többnyire a szöveges mellékleteket
    is bevonják az elemzésbe. Ezen mellékletek természetesen nem
    kizárólag kvalitatív jellegű információkat hordoznak, hanem
    tartalmazhatnak számszerűsített adatokat is, amelyek a mérlegben nem
    jelennek meg.
  </para>
  <para>
    Magyarországon a vállalati többletérték (a könyv szerinti érték
    feletti piaci érték) értelmezésével, mérési problémáival foglalkozik
    Juhász (2012). Martin (2011) a piaci érték, könyv szerinti érték és
    az eredmény kapcsolatát elemzi, illetve ezekre hatást gyakorló
    tényezőket azonosít. Saxné (2014) átfogó empirikus kutatást végzett
    az immateriális javakkal kapcsolatos számviteli szabályozások
    alkalmazásáról a hazai vállalatok körében. Vizsgálata érinti a
    mérlegben való megjelenítés, év végi értékelés, és a szöveges
    mellékletekben történő kötelező és önkéntes információközlés
    témaköreit. Eredményei szerint a hazai vállalkozások a működésüket
    szolgáló immateriális erőforrások nagy részét nem mutatják ki a
    beszámolóban. További megállapítása, hogy a beszámolókban az
    immateriális erőforrásokra vonatkozó közzététel jellemzően a
    számviteli szabályozás által előírt minimális információközlésre
    szorítkozik és a kötelező közzététel vonatkozásában függ a
    gazdálkodó méretétől. Az önkéntes információközlés nem jellemző a
    magyar vállalatokra, de ezt nem is tartják fontosnak (Saxné, 2014).
    A tőzsdei vállalkozások sajátosságait a következőképpen fogalmazza
    meg:
  </para>
  <para><emphasis> „A tőzsdei beszámolók kiegészítő mellékletei gyakrabban és tartalmasabban
          tartalmaztak a vállalatra jellemző specifikumokat, nem pusztán a szó szerinti törvényi
          szövegre építettek, hanem a valósan alkalmazott számviteli gyakorlatot tárták fel. Noha
          ezek a közzétételek is a beszámolóban megjelenő immateriális javak bemutatására
          szorítkoztak, de megállapítható, hogy ezen nagyobb (közérdeklődésre számot tartó)
          gazdálkodók részletesebb információkat tesznek közzé az immateriális javakkal
          kapcsolatban” </emphasis>(Saxné, 2014, 155. o.). </para>
  <para> Deák (2006) kiemeli a szöveges melléklet szerepét az érdekhordozók informálásának
        folyamatában: <emphasis>„a kiegészítő melléklet a kötelező elemeken túl a gazdálkodó
          mérlegelésén alapuló információkat is tartalmaz, amelyek nélkül a gazdálkodó helyzete,
          működése nem mutatható be a megbízható és valós összkép elvárásai szerint. A kiegészítő
          melléklet (megjegyzések) formai, logikai felépítésére a standard és a számviteli törvény
          sem tartalmaz előírást. Figyelembe véve azonban a kiegészítő melléklet szerepét, az egyes
          előírásokat, részletszabályokat, az alábbi felépítés körvonalazható: először az
          alkalmazott számviteli szabályrendszer, az alkalmazott számviteli politikák (ha nem képez
          önálló részt) összefoglalása, majd a mérleghez, az eredménykimutatáshoz (a cash flow-hoz,
          a sajáttőke-változáshoz) kapcsolódó kiegészítő információk, és végül egyéb (tájékoztató)
          közzétételek.”</emphasis> (Deák, 2006, 106. o.) </para>
  <para>
    A beszámoló ezen része tehát alkalmas (lenne) arra, hogy a
    vállalkozások elhelyezzék benne az immateriális erőforrásaikról
    szóló többletinformációkat, akár mérlegképes elemekről van szó, akár
    nem. Ugyanakkor Deák (2006) empirikus
    kutatása<footnote><para>100 Csongrád megyei vállalkozás könyvvitelért felelős szakemberei által kitöltött kérdőív alapján.</para></footnote>
    azt a tényt erősíti meg, hogy a beszámoló összeállítása során
    lehetőség szerint sematizált módszereket alkalmaznak, elsődleges
    szempont az egyszerűségre való törekvés.
  </para>
  <para>
    Az éves beszámolóhoz kötelező jelleggel csatolandó üzleti jelentés a
    számviteli törvény szerint azzal a céllal készül, hogy értékelje a
    beszámoló adatait és bemutassa a vállalkozó vagyoni, pénzügyi,
    jövedelmi helyzetét az azokhoz kapcsolódó főbb kockázatokkal és
    bizonytalanságokkal együtt úgy, hogy a felhasználók megbízható és
    valós képet kapjanak a gazdálkodóról. Az üzleti jelentésnek a
    vállalkozó üzletmenetének fejlődéséről, teljesítményéről, illetve
    helyzetéről átfogó, a vállalkozó méretével és összetettségével
    összhangban álló elemzést kell tartalmaznia (Sztv. 95. §). Az éves
    beszámolót készítő vállalatok esetében tehát az immateriális
    erőforrásokról szóló tájékoztatás kifejezetten megfelel a jelentés
    számviteli törvény által megfogalmazott céljának. A probléma az,
    hogy a gyakorlat nem feltétlenül e cél teljesülésére utal: Deák
    (2006) szerint az éves beszámolót készítőknek is csak az egyharmada
    nyilatkozott úgy, hogy készít üzleti jelentést, holott ez az ő
    esetükben kötelező lenne.
  </para>
  <para>
    Palánk–Karai (2023) hazai környezetben elemezték a gyógyszeriparban
    tevékenykedő vállalatok közzétételi gyakorlatát a
    kutatási-fejlesztési költségek számviteli kezelésére és az ezzel
    kapcsolatos információszolgáltatás minőségére fókuszálva. Olyan
    keretrendszert hoztak létre, amely a közzététel minőségét képezi le
    öt kiválasztott szempont szerint, melyek a következők: pontosság,
    időszerűség, teljesség, következetesség, relevancia. Tízéves
    időtartamot vizsgálva (2010–2020) az öt mintába került vállalkozás
    eltérő alapon készített (magyar Sztv. vagy IFRS) beszámolói vegyes
    képet mutattak, ami azt támasztja alá, hogy a magyar számviteli
    szabályozás esetében a megjelenítési kritériumok pontosítása jobb
    minőségű közzétételhez vezetne.
  </para>
  <para>
    Nemzetközi mintákat elemző kutatások (Kang–Gray, 2011; Kumar, 2013;
    Ragini, 2012) megállapították, hogy az országok között felfedezhetők
    bizonyos különbségek abból a szempontból, hogy az adott régió
    gazdálkodói milyen típusú immateriális erőforrásokról milyen
    mértékben közölnek információt az érdekhordozók számára nyilvános
    beszámolókban. A különbségek azonban nem csak az eltérő számviteli
    szabályozásokból adódnak. A törvények és standardok csak egy
    kötelező keretet adnak a pénzügyi jelentések elkészítéséhez, a
    vállalkozásokra egyedileg jellemző számviteli politika kialakítása a
    gazdálkodók feladata. Több olyan nemzetközi kutatás született,
    amelyek a világ különböző részein működő vállalkozások immateriális
    erőforrásokra vonatkozó beszámolási gyakorlatát térképezik fel.
  </para>
  <para>
    Ragini (2012) öt éven keresztül (2001–2005) elemezte indiai,
    egyesült államokbeli és japán cégek pénzügyi beszámolóit olyan
    céllal, hogy azonosítsa az ezekben megjelenő immateriális tételeket.
    A célkitűzés alapján a mintába a legnagyobb egyesült államokbeli
    (100), indiai (100) és japán (60) cégek kerültek. A tényleges
    számítások ennél kevesebb beszámoló alapján történtek, mivel nem
    minden esetben sikerült hozzáférni a pénzügyi kimutatásokhoz
    (2005-re vonatkozóan például 70 indiai, 66 egyesült államokbeli és
    56 japán beszámolóval dolgoztak). Ragini 180 immateriális tételt
    (lásd 1. melléklet) azonosított és számszerűsítette, hogy az adott
    beszámolóban ezek közül hányról található információ (nem számított,
    hogy egyszer vagy többször szerepel az adott tétel, az elérhető
    pontok maximális száma 180 volt).
  </para>
  <para>
    A tételeket a következő témák köré csoportosította:
  </para>
      <itemizedlist spacing="compact">
          <para>
            <emphasis>a)</emphasis> kutatás-fejlesztés (20 tétel), </para>
          <para>
            <emphasis>b)</emphasis> stratégia és verseny (30 tétel), </para>
          <para>
            <emphasis>c)</emphasis> piac és fogyasztó (36 tétel), </para>
          <para>
            <emphasis>d)</emphasis> humán erőforrás (26 tétel), </para>
          <para>
            <emphasis>e)</emphasis> szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok, cégérték és más immat.
            javak (25 tétel), </para>
          <para>
            <emphasis>f)</emphasis> vállalati és tulajdonosi információk (18 tétel), </para>
          <para>
            <emphasis>g)</emphasis> környezeti és egyéb immateriális tényezők (25 tétel). </para>
      </itemizedlist>
  <para>
    A tapasztalatokat összegezve arra jutott, hogy öt év alatt mindhárom
    vizsgált országra vonatkozóan folyamatosan nőtt a pontok átlagos
    értéke. 2001 kivételével mindig az egyesült államokbeli cégek átlaga
    volt a legmagasabb, másodikként pedig az indiai cégek következnek,
    kivéve a 2005-ös évet, amikor a japán átlag lett a második
    legmagasabb. A nyilvánosságra hozott információk jellegét tekintve
    az indiai cégek a kutatás-fejlesztésről és a humán erőforrásról
    szóló információk közlésében jártak elöl, az amerikai vállalatok a
    stratégiáról és versenyről, a piacról és fogyasztókról, illetve a
    szellemi tulajdonról publikáltak kiemelkedően sok adatot, a japán
    cégek pedig vezetők voltak a vállalati és tulajdonosi információk és
    a környezeti tényezők bemutatásában. Az adatok elemzése során a
    szerző olyan hipotéziseket tesztel, amelyek alapján összefüggés
    fedezhető fel a vállalkozások által elért pontok és olyan tényezők
    között, mint a vállalat mérete, nyereségesség, tőkeszerkezet, könyv
    szerinti érték és piaci érték hányados, illetve iparág. A
    statisztikai tesztek kimenete alapján megállapítja, hogy az indiai
    cégek esetében a vállalat mérete és nyereségessége, az egyesült
    államokbeli vállalkozásoknál az iparág, Japán esetében pedig a
    vállalati méret van összefüggésben az elért pontokkal.
  </para>
  <para>
    Kang–Gray (2011) a feltörekvő országokban működő legsikeresebb
    vállalkozások immateriális erőforrásokkal kapcsolatos önkéntes
    beszámolási gyakorlatát vizsgálják. A mintájuk forrása a legnagyobb
    kétszáz feltörekvő országból származó vállalat (a Business Week
    2003. július 14-i számában összeállított lista alapján). A szerzők a
    végleges, 144 beszámolót tartalmazó mintában a szöveges részeket
    elemzik. Az eredmények szerint a mintába került vállalatok szinte
    mindegyike közöl információkat a megfoghatatlan erőforrásairól. A
    Lev Baruch által kidolgozott Value Chain Scoreboard módszert (Lev,
    2001, idézi Kang–Gray, 2011) alapul véve a szerzők kifejlesztettek
    egy mutatószámot, amely jelzi az immateriális tételekkel kapcsolatos
    közzététel szintjét egy adott vállalkozásnál. Ez utóbbi mutató az
    elemzésben a függő változó, amelyet regressziós számítások elvégzése
    után összefüggésbe hoznak a következő független változókkal:
    nemzetközi számviteli standardok (IFRS, USGAAP) alkalmazása, az
    iparág, a könyv szerinti érték/piaci érték hányados, illetve az
    adott országban érvényes jogi és gazdasági környezettel kapcsolatos
    kockázatok. Nem találnak szignifikáns kapcsolatot a következő
    független változók esetében: a vállalat mérete, eladósodottság,
    illetve a vállalat alapítása óta eltelt évek száma.
  </para>
  <para>
    Hasonló számításokat végez Kumar (2013) az egyesült államokbeli
    tőzsdéken jegyzett ázsiai vállalatokkal kapcsolatban.
    Regresszióanalízist alkalmazva – az előbb említett kutatás
    eredményeivel ellentétben – arra a következtetésre jut, hogy a
    vállalat mérete, a tulajdonosi szerkezet és az eladósodottság
    mellett az iparág van hatással a közzétett információk mennyiségére.
    A kutatás érdekessége, hogy a Hofstede által kidolgozott
    kultúra-modell két dimenzióját (idézi Kumar, 2013), a hatalmi
    távolságot és az individualizmus-kollektivizmust is beépíti a
    vizsgálatba. Azt a megállapítást teszi, hogy az individualista
    kultúrával rendelkező országok vállalatai több információt közölnek
    önkéntes alapon az immateriális javaikról. A hatalmi távolsággal
    kapcsolatos hipotézist a regressziós számítások alapján elveti. Az
    immateriális javakkal kapcsolatos közzététel a témája Novák (2018)
    vizsgálódásának az IAS 38 szabályozásaival összevetve. Cseh tőzsdei
    vállalkozásokból álló minta adatai alapján arra a következtetésre
    jutott, hogy a közzététel szintje alacsony – leginkább a gyártó
    vállalatok feleltek meg az előírásoknak. Oliviera et al. (2006) a
    portugál tőzsdén jegyzett 56 vállalkozás esetében végzett
    tartalomelemzésre épülő felmérést a 2003-as üzleti évre vonatkozóan.
    Az intellektuális tőke szakirodalom által definiált három csoportja
    közül a vizsgált vállalkozások a humán tőkéről közöltek a
    legkevesebbet a strukturális és kapcsolati tőke témákhoz képest. Li
    et al. (2008) szintén e három kategóriát használta, amikor a
    vállalatirányítási struktúra és az intellektuális tőkével
    kapcsolatos közzététel közötti összefüggést vizsgálták. A Londoni
    Tőzsdén jegyzett, hét különböző iparágban tevékenykedő
    vállalkozásokból egy 100 elemű mintát vizsgáltak meg. A gazdálkodók
    2004 márciusa és 2005 februárja között közzétett éves jelentéseit
    részletes tartalomelemzéssel dolgozták fel, amely a közzététel
    megvalósulása mellett annak intenzitását is számba vette. A kutatók
    szerint összefüggés van az intellektuális tőkével kapcsolatos
    közzététel és olyan független változók között, mint az
    igazgatótanács összetétele, a tulajdonosi szerkezet, az
    auditbizottság mérete, üléseinek gyakorisága.
  </para>
  <para>
    A Li et al. (2008) által kialakított index (vagyis azon tételek
    listája, amelyeket az éves jelentésekben kerestek) más kutatókat is
    inspirált további vizsgálatok elvégzésére. Bogdan et al. (2011) a
    Li-féle módszert használták és 19 bukaresti tőzsdén jegyzett
    társaság által alkotott mintával dolgoztak. A vizsgáltak 2005–2009
    közötti időszak jelentéseit elemezve arra jutottak, hogy bár az
    átlagos közzétételi pontok a vizsgált időszak alatt emelkedtek, de
    alacsonynak mondható a mintában szereplő cégek közzétételi
    aktivitása. Boujelbene–Affes (2013) francia jegyzett gazdálkodók
    esetében igazoltak összefüggést az intellektuális tőkéről szóló
    közzététel, mint független változó és a tőkeköltség, mint függő
    változó esetében. A szerzők külön csoportot képeztek a high-tech
    cégekből és a hagyományos iparágak szereplőiből, illetve
    megállapították, hogy szignifikáns negatív kapcsolat van a
    tőkeköltség és az intellektuális tőke két komponensének (humán és
    strukturális tőke) közzététele között. Ho et al. (2012) a hongkongi
    tőzsdéről származó jelentések elemzése során a gazdálkodók legelső
    nyilvános tőzsdei kibocsátása (IPO) és az intellektuális tőkeelemek
    közzététele közötti összefüggést tártak fel. Szignifikáns pozitív
    kapcsolatot találtak a közzététel és a befektetői bizalom között a
    2008–2010 közötti időszakra kiválasztott minta alapján. A
    szakirodalom megállapításai tehát abba az irányba mutatnak, hogy az
    érdekhordozókkal folytatott kommunikációból a gazdálkodóknak előnyei
    származnak, mivel a befektetők értékelik a részükre szolgáltatott
    többletinformációkat. Ezek az előnyök az alacsonyabb tőkeköltségen
    keresztül azt is jelenthetik, hogy a vállalkozások jobban tudnak
    alkalmazkodni a nem konvencionális intézkedésekkel működő monetáris
    politikai környezetre (Mészáros–Kiss, 2020).
  </para>
  <para>
    Vafaei et al. (2011) a mérlegen kívüli erőforrásokra vonatkozó
    vállalati közzétételeket vizsgálják, négy ország (Egyesült
    Királyság, Ausztrália, Hong-Kong és Szingapúr) 220 tőzsdén jegyzett
    vállalatát elemezve. A vizsgált adatokat a szellemi tőkéről szóló
    információ részeként azonosították, amely emberi, strukturális és
    kapcsolati tőkét tartalmaz. A minta alapján a szellemi tőke
    nyilvánosságra hozatala egyenetlen az iparágak, országok és a három
    említett tőkeelem között. A kommunikáció aktívabb volt a nem
    hagyományos iparágak oldaláról (ide tartoztak például a
    gyógyszeripar, elektronika, számítástechnika, telekommunikáció),
    illetve a közzététel témáját tekintve a strukturális tőke mellett
    háttérbe szorult a humán tőke és a kapcsolati tőke. A szerzők
    többváltozós modellt alkalmaztak, amely azt sugallta, hogy a
    közzététel közvetlen kapcsolata a részvényárral csak
    Nagy-Britanniában és Ausztráliában, valamint a nem hagyományos ipari
    szektorban létezik (Vafaei et al., 2011).
  </para>
  <para>
    Vitolla et al. (2022) a futballcsapatok szellemi tőkével kapcsolatos
    kommunikációját elemezték. A szerzők nyolcvan, az UEFA (Union of
    European Football Associations) bajnokságban versenyző csapat
    honlapján végeztek tartalomelemzést. Úgy döntöttek, hogy az éves
    jelentések helyett a csapatok weboldalait vizsgálják és egy 33
    elemből álló közzétételi indexet készítettek, amelyet súlyozás
    nélkül alkalmaznak (elkerülve az egyes érdekcsoportok
    információigényének hangsúlyozását). A szisztematikus elemzést 2020
    januárjában végezték el a klubok honlapjainak tartalmán. Az
    eredményekkel kapcsolatban mindenekelőtt leszögezik, hogy a szellemi
    tőke labdarúgóklubok általi közzététele erősen korlátozott.
    Átlagosan 9,12 pontot értek el a maximum 33-ból. A
    stadionlátogatottságon kívül az összes magyarázó változó
    szignifikáns, pozitív hatást mutatott a többváltozós regressziós
    modell eredményei alapján: sportteljesítmény (nyert kupák), piaci
    érték (az egyes játékosok értékéből), jelenlét a közösségi médiában
    (követők száma).
  </para>
  <para>
    Ramírez et al. (2022) hasonló kutatást végeztek a szellemi tőke
    kommunikációját célozva a spanyol településeken. A 2018 januárja és
    2020 februárja közötti időszakot vizsgálták, és figyelembe vették a
    legalább százezer lakosú településeket, valamint az egyes
    tartományok fővárosait. Az adatok forrása a szervezetek weboldalai
    és közösségi média voltak. Összesen 79 település adatait dolgozták
    fel, és közzétételi indexet is készítettek. Az eredmények azt
    mutatták, hogy az ilyen jellegű kommunikációra előszeretettel
    használnak weboldalakat, illetve több adatot közölnek azok a
    települések, ahol nő a polgármester, vagy nagyobb az általános
    iskolai végzettségű lakosság aránya. Ugyanakkor a magasabb szintű
    pénzügyi autonómia alacsonyabb közzététellel jár.
  </para>
  <para>
    A témához kapcsolódó nemzetközi szakirodalom legfontosabb
    megállapításainak összefoglalásaként megállapíthatjuk, hogy a
    különböző országokban bizonyos jogi és gazdasági környezeti
    különbségek miatt eltérő az immateriális vagyonhoz kapcsolódó
    beszámolási kultúra. A hazai kutatások eredményei alapján arra
    következtethetünk, hogy a magyar vállalkozások a beszámoló szöveges
    mellékleteinek összeállításakor kevésbé élnek az önkéntes
    információközlés lehetőségével, inkább a törvényben előírt minimális
    követelmények teljesítésére törekszenek.
  </para>
  <para>
    A bemutatott kutatások eredményei alapján egyértelmű, hogy az
    immateriális erőforrásokhoz kapcsolódó beszámolási gyakorlat nem
    csak azért különbözik eltérő földrajzi régiókban, mert mások a
    szabályozási keretek. Ennél többről van szó: a gazdasági környezet
    és a vállalatok egyéb jellemzői (méret, iparág, kultúra stb.) is
    alakítják a folyamatokat. Bármely szabályozást is tekintünk, a
    pénzügyi kimutatásoknak van kötelező tartalmuk, és emellett
    lehetőség van egyéb releváns információ közlésére a szöveges
    részekben. Nyilvánvaló, hogy a vállalkozás által előállított,
    birtokolt, vagy használt immateriális eszközök és egyéb erőforrások
    releváns információt hordoznak a felhasználók számára. Kérdéses
    azonban, hogy erről hogyan vélekednek azon döntéshozók, akik
    befolyással vannak arra, hogy mi kerüljön bele egy adott vállalat
    beszámolójába, illetve milyen egyéb jelentéseket publikáljanak. A
    témához kapcsolódó lehetséges kutatási kérdések egyike, hogy mitől
    függ az, hogy egy vállalat mennyi és milyen információt (hol) közöl
    az immateriális erőforrásairól.
  </para>
  <para>
    Amennyiben egy kutató célja a vállalatok beszámolási kultúrájának
    felderítése, megismerése, így a feladat annak megfigyelése, hogy a
    mintába került gazdálkodók a beszámolási gyakorlat megvalósítása
    során mennyi információt közölnek immateriális erőforrásaikról. Erre
    alkalmas vizsgálati módszer a tartalomelemzés, melynek lépéseit
    korábban megvalósult kutatások áttekintésével mutatjuk be a
    következő fejezetben.
  </para>
  </section>  
 </chapter>
  <chapter><title>A tartalomelemzés alkalmazásai</title>
  <para>
    A következőkben bemutatjuk a tartalomelemzés lényegét, lépéseit, és
    a témához kapcsolódó elvégzett beszámolóelemzést, valamint annak
    eredményeit. Sorra kerül a magyar számviteli szabályozások elemzése,
    majd a minta és az alkalmazott módszertan leírása után az eredmények
    és a legfőbb megállapítások következnek. Mindennek célja bemutatni a
    tartalomelemzés lépéseit egy konkrét alkalmazási terület leírása
    segítségével, továbbá szemléltetni azon kutatói dilemmákat, amelyek
    a módszer alkalmazása során felmerülhetnek.
  </para>
  <section>
    <title>4.1 A tartalomelemzéses vizsgálatok kiindulópontjai</title>
  <para> A tartalomelemzés segítségével értékelhetjük az egyes vállalkozások által közölt beszámolók
        adattartalmát, illetve megfelelő kódolással kvantifikálható eredményekhez juthatunk, amelyek
        alkalmasak statisztikai tesztek futtatására. Krippendorff (1989) szerint e módszer egybeforr
        a kommunikációval kapcsolatos kutatásokkal és az egyik legfontosabbnak minősül a
        társadalomtudományi kutatások területén alkalmazott technikák között. A szerző a
        következőképpen definiálja a tartalomelemzést (Krippendorf, 1989 p. 403.): <emphasis>„olyan
          kutatási technika, amely reprodukálható, és megalapozott következtetések megalkotására
          alkalmas az adott kontextusban fellelt adatok alapján”.</emphasis> A speciális kontextus
        értelmet ad a közölt információknak, és utal a küldő fél bizonyos attribútumaira,
        befolyásolva a küldőt és fogadót, valamint az intézményeket, amelyek keretében zajlik a
        kommunikáció. A szerző szerint leggyakrabban a tömegmédiában szereplő tartalmakat elemzik,
        azonban bármi szóba jöhet kutatási területként, ami elegendő gyakorisággal jelentkezik és
        viszonylag stabil jelentéssel bír az emberek egy bizonyos csoportja számára. A kötet további
        részében a tartalomelemzés módszerének bemutatása során utalunk a Krippendorff (1989) által
        felvázolt lépésekre. </para>
<para>Kezdetként a legfontosabb feladat a koncepció megalkotása, amely során meghatározzuk azt a jelenséget (kontextust), amelyet vizsgálni kívánunk, de közvetlenül nem tudunk megfigyelni. Szükséges meghatározni a releváns adatok körét, amelyek hozzáférhetők vagy azzá válhatnak. Rögzítjük továbbá az elemzési konstrukciót, amely formalizálja az adatok és a jelenség ismert viszonyát, így pedig következtetések alapjául szolgál majd (Krippendorf, 1989). A vizsgálni kívánt jelenség lehet az a kommunikáció, amelyet a gazdálkodók a pénzügyi beszámoló publikálásának keretein belül folytatnak az érdekhordozóikkal, az immateriális vagyonról és annak tételeiről. A tartalomelemzés széles körben elterjedt kutatói módszer a vállalati jelentések tartalmának vizsgálatára és általában valamilyen közzétételi index megalkotását teszi szükségessé.
A közzétételi index egy olyan listát jelent, amely megadja azokat az adatpontokat, amelyeket a vállalati jelentésekben keresünk. Az index alapja lehet jogszabály, amely konkrét listát ad meg a gazdálkodók számára a közzététel egységesítése és a minimumkövetelmények megfogalmazása céljából. Ugyanakkor lehetséges jogszabálytól függetlenül megalkotni egy tételsort, amely a kutató által meghatározott témát a lehető legteljesebb mértékben kimeríti. Különösen hasznos, ha a lista megalkotója közli az egyes tételek magyarázatát, vagyis az értelmezésükhöz szükséges meghatározásokat (lásd például Li et al., 2008).</para>
  <para>
    Krippendorff (1989) szerint a koncepció megalkotása után a következő
    lépés az elemzési egységek definiálása és azonosítása, amelyeket a
    rendelkezésre álló adatok köréből vizsgálni fogunk. A Ragini (2012)
    által használt módszertant alapul véve vizsgálhatjuk egyrészt a
    különböző számviteli szabályozásokat annak tekintetében, hogy a
    listán szereplő tételek közül hány darab közlését írják elő. Ez
    utóbbira azért lehet szükség, mert a szabályozások és standardok
    természetszerűleg nagyban meghatározzák a közzététel pontjait. A
    másik alkalmazási terület a vállalati beszámolók egy mintájának
    elemzése, ami az adott vállalati kör beszámolási kultúrájára enged
    következtetni. A bemutatott példa a magyar számviteli törvény
    előírásait, valamint a legnagyobb magyarországi vállalatok
    immateriális erőforrásokra vonatkozó beszámolási gyakorlatát veszi
    alapul. Ragini (2012) tanulmányában közölte annak a 180 immateriális
    tételnek a listáját, amelyek előfordulásait kereste a vállalati éves
    jelentésekben. A listában egyaránt szerepelnek számszerűsített és
    kvalitatív jellegű információk, bár az utóbbiak vannak jelentős
    túlsúlyban.
  </para>
  <para>
    Ezen tételek egyaránt tartalmaznak vagyonelemeket a pénzügyi
    kimutatások részeként összeállított „látható” mérlegből is, valamint
    a megjelenítési kritériumoknak meg nem felelő, láthatatlan vagyon
    részét képező egyéb beszámolóképes elemeket, amelyek a szöveges
    mellékletekben jelennek meg. Úgy fogalmazhatunk, hogy a külső
    érdekhordozók számára átnyújtható immateriális jellegű
    információcsomagot írnak le a pénzügyi kimutatásokban
    valószínűsíthetően leggyakrabban előforduló adatokkal.
  </para>
  <para>
    A lista rendkívül széles körét lefedi mind a mérlegképes
    immateriális eszközöknek, mind azon fizikai megjelenéssel nem bíró
    egyéb erőforrásoknak és tényezőknek, amelyek a vállalkozások
    működésében fontos szerepet játszanak. A tételeket fogalmi
    hierarchiába (lásd: Han–Kamber, 2004. 164. o.) rendezve könnyen
    összhangba hozhatjuk a Sveiby (2001) által ismertetett láthatatlan
    vagyonmérleg eszközoldalát a Ragini (2012) által felvázolt
    kategóriákkal (7. ábra).
  </para>
  <figure>
    <title>7. ábra: Ragini immateriális tételcsoportjai a Sveiby-féle
      megközelítésben</title>
        <inlinemediaobject>
          <imageobject>
            <imagedata contentwidth="600" fileref="7.png" role="_idGenObjectAttribute-8"/>
          </imageobject>
        </inlinemediaobject>
  </figure>
  <para>
    Forrás: saját szerkesztés Ragini (2012) és Sveiby (2001) alapján
  </para>
  <para>
    A forrásoldali megközelítés – tehát az, hogy az erőforrásokat hogyan
    finanszírozzák, vagyis ki birtokolja ezeket – sokkal kevesebb
    tételben mutatkozik meg. A forrásszerkezetre, kötelezettségekre
    utaló elemek a következők: a K+F finanszírozás részletei, a
    környezeti kötelezettségek, a vállalatok társadalmi
    felelősségvállalása, függő tételek és kötelezettségvállalások,
    illetve a mérlegen kívüli megállapodások, szerződéses
    kötelezettségek. A humán erőforrást leíró csoportban szerepelnek
    továbbá olyan elemek, amelyek a vállalkozások azon törekvéseit írják
    le, amelyek a munkavállalók tudásának megszerzésére, fejlesztésére,
    motivációjuk fenntartására irányulnak:
  </para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        képzési programok,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        humánerőforrás fejlesztési tevékenység,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        munkavállalói kapcsolatok,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a vezetőség számára fizetett javadalmazás és juttatások,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        munkavállalói ösztönzési terv,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        nyugdíjjal kapcsolatos juttatások,
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        munkavállalói elégedettség.
      </para>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    A fentiek közül az első kettő a vállalkozás érdekében működő egyéni
    kompetenciahalmaz növelésére irányul. Az utóbbiak viszont a
    szinergiakompetenciát (Laáb, 2010) erősítik, mivel ezekkel a
    kötelezettségvállalásokkal a belső struktúrát, a munkatársak
    motivációját, elkötelezettségét kívánják megalapozni, ami pozitív
    hatással lehet az eredményre.
  </para>
  <para>
    Összességében megállapítható, hogy míg az eszközoldali
    megközelítésben kimerítő lista szerepel az immateriális
    erőforrásokról, addig a forrásszerkezet összetételére vonatkozóan
    sokkal kevesebb potenciális tétel szerepel. Itt is érvényesül tehát
    az az állítás, hogy sokkal több figyelmet kapnak az erőforrások,
    mint a tőkeszerkezet. Ugyanakkor itt azt is meg kell jegyezni, hogy
    a Ragini (2012) által megalkotott módszer nem egy vezetői számviteli
    információk előállítására létrehozott eszköz, hanem annak a
    lenyomata, hogy mi jelenik meg az immateriális vagyonból a külső
    érdekhordozók számára készülő pénzügyi kimutatásaiban.
  </para>
  </section>
  <section>
    <title>4.2 A magyar számviteli törvény és az immateriális
      erőforrások<footnote><para>Az alfejezet Kovács (2015a) alapján készült.</para></footnote></title>
  <para>
    Minden gazdálkodó köteles bizonyos alapinformációkkal ellátni az
    érdekhordozóit. A pénzügyi számvitel alkotja az egyik olyan
    módszertant, amely szabályozza a kötelezően átadott információk
    körét és az átadás módját. A vállalkozások a kötelező
    minimumkövetelmények betartásán túl önkéntes alapon gyakorlatilag
    bármilyen plusz adatot, tényt közölhetnek azokról a materiális és
    immateriális erőforrásokról, tényezőkről, amelyekkel gazdálkodnak,
    amelyek biztosítják sikeres működésüket. Ha az immateriális
    erőforrásokról szóló közzétett adatok mérhetők egy skálán, akkor az
    alsó határ az a minimum, amit mindenképpen bele kell foglalni a
    beszámolóba, felső korlát pedig elvileg nincs (ha a beszámolás
    költségeitől eltekintünk), mivel csak a gazdálkodókon múlik, hogy
    milyen információkkal látja el az érdekhordozókat. Az információ
    hordozói különbözők lehetnek, a pénzügyi számviteli beszámoló csak
    egy ezek közül (8. ábra).
  </para>
  <para>
    Tartalomelemzés segítségével vállalati jelentésekből álló mintán
    mérni lehet az immateriális erőforrásokra vonatkozó közzététel
    szintjét, valamint arra is alkalmas, hogy megvizsgáljunk egyes
    számviteli szabályrendszereket olyan szempontból, hogy mennyire
    támogatják, illetve követelik meg az immateriális erőforrásokkal
    kapcsolatos információközlést. A standardok szerepe meghatározó
    lehet, mivel a vállalatok által produkált pontszámok nagyban függnek
    attól, hogy milyen szabályozás alapján folytatnak beszámolási
    tevékenységet.
  </para>
    <figure><title>8. ábra: Az immateriális erőforrásokról szóló információközlés eszközei</title>
        <inlinemediaobject>
          <imageobject>
            <imagedata contentwidth="600" fileref="8.png" role="_idGenObjectAttribute-9"/>
          </imageobject>
        </inlinemediaobject>
    </figure> 
  <para>
    Forrás: saját szerkesztés
  </para>
  <para>
    A pénzügyi számviteli beszámoló olyan kommunikációs csatorna, amely
    minden gazdálkodó esetében bizonyosan elkészül és hozzáférhető a
    széles nyilvánosság számára. Ezek a kimutatások a tartalmukat és
    szerkezetüket szabályozó standardok miatt egységes struktúrával
    bírnak, így relatíve könnyebben összehasonlíthatók. A különböző
    érdekhordozói csoportok számára tehát kiemelt jelentőségük van, az
    egyik elsődleges információforrást jelentik. Az üzleti jelentés a
    beszámolóhoz csatolandó dokumentum, amelyet a vállalkozás székhelyén
    – illetve bizonyos vállalati kör számára a honlapon – hozzáférhetővé
    kell tenni. Amennyiben a felhasználók nem tudják az üzleti jelentést
    az internetről letölteni, valódi hasznossága megkérdőjelezhető. A
    nem pénzügyi közzétételt támogató fenntarthatósági jelentések
    jelentős mennyiségű információt tartalmazhatnak az immateriális
    tényezőkről, azonban ezek készítése egyrészt nem mindenkinek
    kötelező, másrészt a gazdálkodók által kialakított eltérő
    módszertanok alapján történhet, ami nem teszi lehetővé az adatok
    közvetlen összehasonlítását (Lippai-Makra–Tóth, 2020). A jövőben a
    kapcsolódó európai uniós irányelvek rendelkezései alapján ez a
    helyzet megváltozhat, de a CSRD magyar számviteli szabályozásba való
    átemeléséről és ennek hatásairól a kötet lezárásakor nem
    rendelkezünk elegendő információval.
  </para>
<para>Más információs források is alapot szolgáltathatnak a kutatók számára, például az egyéb kötelező vagy önkéntes jelentések, integrált jelentések vagy közösségimédia-tartalmak. A kötetlenebb kommunikációs formák rugalmasabb kereteket szabnak a vállalatok számára, tehát egyedibb megoldásokat, a vállalatokra jellemző motívumokat is láttatni engednek a tartalomelemzést végző kutató számára.
Az évente egyszer publikált éves jelentésekhez képest a közösségi média vagy a honlapok intenzívebb párbeszédet és akár interaktív kommunikációt is lehetővé tesznek az érdekhordozók és a vállalatok között.</para>
  <para> A fenti tényezőket figyelembe véve, a bemutatott kutatásunkban a számviteli beszámolókban
        közölt információkra koncentrálunk. Elsőként (Kovács, 2015a) alapján megvizsgáljuk a
        számviteli törvény és a tartalomelemzés alapjául szolgáló lista viszonyát. Az elemzés során
        számszerűsítjük, hogy a 180 immateriális tételből (1. melléklet) hány jelenik meg a magyar
        pénzügyi kimutatásokban bizonyosan (mivel konkrét előírás van a szerepeltetésére). Az
        azonosított tételek után zárójelben jelezzük, hogy a Ragini-féle lista melyik eleméről van
          szó.<footnote><para>Például a. b2= Humán erőforrás stratégia, amely a b) Stratégia és verseny
            csoport második tétele.</para></footnote> A hazai számviteli szabályok alapján a mérlegben a
        következő immateriális javakat lehet kimutatni a befektetett eszközök között: </para>
  <orderedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        Alapítás-átszervezés aktivált értéke
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Kísérleti fejlesztés aktivált értéke
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Vagyoni értékű jogok
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Szellemi termékek (e1)
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        Üzleti vagy cégérték (e 14, e15)
      </para>
    </listitem>
  </orderedlist>
  <para>
    A fenti szabály alkalmazásával biztosított tehát, hogy az éves
    beszámolóban a vállalatok elkülönítetten mutassák be a különböző
    megjelenési formával, eltérő funkcióval rendelkező immateriális
    javakat (e18, e19). Az immateriális erőforrásokról az éves beszámoló
    szöveges részeiben is közölnek információkat a gazdálkodók. A
    számviteli törvény előírásai
    (88–9<anchor xml:id="_idTextAnchor000" /><anchor xml:id="_idTextAnchor001" />4.
    §) alapján a kiegészítő mellékletnek tartalmaznia kell többek között
    a következőket:
  </para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        a számviteli politika meghatározó elemeit és ezek változását
        (g20);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az alkalmazott értékelési eljárásokat és az értékcsökkenés
        elszámolásának módszerét (e20, e21, e22);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a kapcsolt felekkel lebonyolított ügyleteket (g15);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a többségi befolyással bíró tulajdonosok nevét, székhelyét,
        szavazatainak arányát (f14, f15, f16);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a vezető tisztségviselőknek, igazgatósági, felügyelő bizottsági
        tagoknak járó járandóságokat, illetve a velük szembeni
        nyugdíjfizetési kötelezettségeket (d19, d21);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az éves beszámolót aláírni jogosult személyek nevét és
        lakóhelyét (d25);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a mérlegen kívüli tételekként a függő és a biztos (jövőbeni)
        kötelezettségvállalások összegét (g12, g13, g18);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a fordulónapig le nem zárt határidős, opcióügyletek, swapok
        eredményre gyakorolt hatását és valós értékét (g16);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a pénzügyi instrumentumok valós értékét (a modell alkalmazása
        esetén) (g17);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a foglalkoztatott munkavállalók átlagos statisztikai létszámát
        állománycsoportonként megbontva (d1, d2);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az immateriális javak nyitó bruttó értékét, növekedéseiket,
        csökkenéseiket (e23, e24);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az exportértékesítés árbevételét az Európai Unió és más országok
        szerinti bontásban (c33);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a kutatás és kísérleti fejlesztés tárgyévi költségeit (a9);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök
        adatait (g9);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a veszélyes hulladékok mennyiségi és értékadatait (g7);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a környezetvédelmi kötelezettségek, költségek alakulását (g5,
        g8).
      </para>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    A fenti információkat a beszámolónak tartalmaznia kell abban az
    esetben, ha az adott tétel releváns. A fentieket összevetve a
    Ragini-féle listával, megállapíthatjuk, hogy a mérleg és a
    kiegészítő melléklet megfelelő összeállításával az éves beszámolót
    készítő vállalatok széles köre – ide nem értve a közérdeklődésre
    számot tartókat, amelyekre további előírások vonatkoznak – legalább
    31 tételről nyilatkozik.
  </para>
  <para>
    Magyarországon (éves beszámolónál) a gazdálkodók üzleti jelentést is
    készítenek. A nyilvánosságra hozatal szabályai eltérőek erre a
    meghatározott tartalmú szöveges dokumentumra vonatkozóan. A
    beszámolót az erre a célra fenntartott nyilvános portálon
    (Céginformációs és Elektronikus Cégeljárásban Közreműködő Szolgálat)
    kell közzétenni. Az üzleti jelentésbe viszont a törvény alapján a
    vállalkozás székhelyén kell betekintést biztosítani. Kivételt
    képeznek azok a gazdálkodók, amelyek a számviteli törvény előírásai
    alapján IFRS standardoknak megfelelően készítenek éves beszámolót,
    mivel számukra a beszámoló és az üzleti jelentés közzététele a
    vállalkozás internetes honlapján is kötelező. Természetesen a
    jelentést önkéntes alapon is nyilvánossá lehet tenni, így szélesebb
    körben is megismerhetővé válhat a tartalma. Az üzleti jelentés
    további információkat tartalmaz a következő tényezőkről a számviteli
    törvény előírásai alapján (95–95/C. §):
  </para>
  <itemizedlist spacing="compact">
    <listitem>
      <para>
        a vállalkozó tevékenységével kapcsolatos főbb kockázatok és
        bizonytalanságok (g23);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az üzletmenet fejlődése, teljesítmények (f9);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a mérleg fordulónapja után bekövetkezett főbb események (g22);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        várható fejlődés (g21);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        kutatás és a kísérleti fejlesztés (a2);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        telephelyek (c5);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        foglalkoztatáspolitika (b2);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        a környezetvédelem szerepe, a vállalkozó környezetvédelmi
        felelőssége, alkalmazott politika, intézkedések (g1, g2, g3);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        kockázatkezelési és fedezeti ügylet politika (b15);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        ár-, hitel-, kamat-, likviditás-, és cash flow kockázat (b29);
      </para>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        azoknál a gazdálkodóknál, amelyek kibocsátott részesedéseinek
        tőzsdei kereskedelme engedélyezett az Európai Unió valamely
        tőzsdéjén:
      </para>
      <itemizedlist spacing="compact">
        <listitem>
          <para>
            a jelentős részesedéssel rendelkező befektetőket (f18);
          </para>
        </listitem>
      </itemizedlist>
    </listitem>
    <listitem>
      <para>
        az Európai Gazdasági Térség valamely szabályozott piacán
        kereskedésre befogadott átruházható értékpapírokkal rendelkező
        gazdálkodó esetében:
      </para>
      <itemizedlist spacing="compact">
        <listitem>
          <para>
            a vállalat irányításának szabályait, gyakorlatát (g11).
          </para>
        </listitem>
      </itemizedlist>
    </listitem>
  </itemizedlist>
  <para>
    Az üzleti jelentéssel tehát legalább további 12 Ragini-féle
    immateriális tétel jelenik meg az éves beszámolókban (tőzsdén
    jegyzett cégek esetében 14). A kötelező elemek megoszlása a mérleg
    és a szöveges mellékletek között azt mutatja, hogy nagyon kis
    hányada szerepel az információnak a mérlegben (5 db), inkább a
    kiegészítő melléklet (26 db) és az üzleti jelentés (12–14 db)
    esetében várhatjuk, hogy jelentős mértékű ilyen jellegű adatokat
    mutatnak meg.
  </para>
  <para>
    Az egyszerűsített éves beszámolót vagy mikrogazdálkodói
    egyszerűsített éves beszámolót készítő vállalkozókra a fenti
    megállapítások nem érvényesek. Az egyszerűsített éves beszámoló
    esetében szűkebb tartalommal készül a kiegészítő melléklet, az
    üzleti jelentés pedig nem kötelező. A mikrogazdálkodói
    egyszerűsített éves beszámolónál pedig egyáltalán nem kell szöveges
    mellékleteket készíteni és közzétenni. A mérleggel kapcsolatban
    szintén nem biztosított ezeknél a beszámolóformáknál, hogy a
    különböző típusú immateriális tételekről részletezett információkat
    közölnek a gazdálkodók, mivel előfordulhat, hogy csak az
    immateriális javak összevont értéke jelenik meg.
  </para>
  <para>
    A fenti értékek természetesen csak azt a minimumot definiálják a
    közzététel vonatkozásában, amelyet minden hazai szabályozás alapján
    készült éves beszámolóban megtalálhatunk. A gazdálkodók önkéntes
    alapon is közölhetnek olyan adatokat, amelyek további rálátást
    biztosítanak az érdekhordozók számára az immateriális vagyonra. A
    következőkben ismertetett empirikus kutatássorozat arra irányult,
    hogy a magyar nagyvállalatok beszámolói alapján feltárja a hazai
    immateriális erőforrásokra vonatkozó beszámolási gyakorlatát.
  </para>
  </section>
  <section>
    <title>4.3 A tartalomelemzés további lépései</title>
  <para>
    A Krippendorf (1989) által definiált lépések közül a következő a
    mintavétel. A kötelező közzététel elemzésekor a kapcsolódó
    jogszabályok összességének személyi hatálya definiálja azt a
    sokaságot, amelyet a jelentéseket elkészítő gazdálkodók alkotnak. A
    mintavétel e kutatási módszer esetében általában nem reprezentatív
    jelleggel valósul meg, hanem egy adott paraméter alapján szakértői
    mintavételt végzünk (például tőzsdei cégek, legnagyobb árbevétellel
    rendelkező cégek egy adott gazdaságban). Van azonban olyan kutatás,
    ahol maga a sokaság a minta, hiszen, ha az alanyok által közzétett
    jelentések feldolgozhatók a kutatók csoportja által, akkor nincs
    szükség az elemszám szűkítésére (Lippai-Makra et al., 2022).
    Amennyiben ez nem áll fenn, akkor a mintaválasztást az dönti el,
    hogy mely vállalati kör által folytatott közzétételre vonatkozik a
    kutatási kérdésünk. Nagyvállalatok intellektuális tőkével
    kapcsolatos közzétételének vizsgálatára például logikus lehet
    különböző országokban definiálni a legnagyobb árbevétellel
    rendelkező cégeket, és onnan begyűjteni beszámolókat, illetve
    jelentéseket (Ragini, 2012).
  </para>
  <para>
    A továbbiakban bemutatott kutatások mind a tartalomelemzés lépéseit
    hivatottak felvázolni, valamint azt, hogy milyen lehetőségek
    rejlenek egy, a nemzetközi szakirodalomban fellelt módszert hazai
    beszámolási környezetben történő alkalmazásában. A kutatás több
    szakaszban valósult meg, mely szakaszok között a minta teremtett
    kapcsolatot (3. táblázat). Az első szakaszban (Kovács, 2015a) az
    akkor legfrissebb üzleti év beszámolóinak vizsgálata történt meg, a
    Figyelő által készített TOP 200 lista szerint (Figyelő, 2013), ahol
    a 2012. évi nettó árbevétel alapján a 30 legnagyobb vállalat egyedi
    beszámolójának vizsgálata volt a cél. A 30 vállalat közül egy
    esetben a beszámoló nem volt elérhető a kormányzati portálon, így a
    végső minta 29 éves beszámolóból állt (a listában nem szerepelnek
    pénzintézetek és biztosítók, mivel ezekre eltérő számviteli
    szabályok vonatkoznak, így adataik nem összehasonlíthatók az egyéb
    vállalatokéval). A megkapott eredmények alapján elsőként egy
    módszertani vizsgálat történt, melynek célja az volt, hogy eldőljön:
    alkalmas-e a Ragini (2012) által bemutatott közzétételi index magyar
    beszámolási környezetben történő adaptációra.
  </para>
  <table>
    <title>3. táblázat: A kutatás szakaszai</title>
  </table>
  <informaltable>
    <tgroup cols="6">
      <colspec align="left" />
      <colspec align="center" />
      <colspec align="center" />
      <colspec align="center" />
      <colspec align="center" />
      <colspec align="center" />
      <tbody>
        <row>
          <entry>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vizsgált üzleti év
            </para>
          </entry>
          <entry>
<literallayout>Minta
elemszáma</literallayout>
          </entry>
          <entry>
<literallayout>Kiválasztás
kritériuma</literallayout>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Módszer
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cél
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              1. szakasz
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2012
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              29
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              TOP 30 (2012)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ragini (2012)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A módszertan alkalmazhatóságának ellenőrzése.
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              2. szakasz
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2005
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2012-es TOP 30 beszámolói 2005-re
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ragini (2012)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A vizsgált évek közötti eltérés megfigyelése.
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              3. szakasz
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2017
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2012-es TOP 30 és 2017-es TOP 30 közös metszete
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ragini (2012)
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A vizsgált évek közötti eltérés megfigyelése.
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: saját szerkesztés
  </para>
  <para>
    A második kutatási szakaszban a korábban 2012-es árbevételük alapján
    a mintába került vállalkozások 2005. évre vonatkozó beszámolóit
    gyűjtöttük ki, és elemeztük ugyanazzal a módszerrel. Ezáltal
    lehetőség adódott arra, hogy a hét év alatt a vállalkozások
    beszámolási kultúrájában bekövetkezett változást számszerűsítsük, és
    valamelyest reflektáljunk az eredeti kutatásban Ragini által kapott
    eredményekre (direkt összehasonlítás több tényező miatt sem volt
    lehetséges). A harmadik szakasz során a kitűzött cél szintén az
    időbeli változások megragadása volt: kiválasztottuk azt a 17
    vállalatot, amely 2012-ben és 2017-ben is szerepelt (Figyelő, 2018)
    a legnagyobb 30 gazdálkodó között: így olyan mintát elemeztünk,
    amely a legnagyobb hazai cégek között stabilan szereplő egységekből
    állt. A továbbiakban a tartalomelemzés lépéseinek és kihívásainak
    illusztrálására bemutatjuk az 1., illetve a 3. kutatási szakasz
    folyamatát és legfőbb eredményeit.
  </para>
  <para>
    A kutató feladata annak megállapítása, hogy mennyire alkalmazható a
    kiválasztott módszer a minta elemzésére, az alkalmazás előnyeinek és
    hátrányainak feltárása mellett. A szakirodalomban fellelt
    tartalomelemzéses vizsgálatok reprodukálása akkor lehetséges, ha az
    adott szerző közli az általa használt teljes tétellistát.
    Választásunk azért esett a Ragini (2012) által megadott módszerre,
    mert a szerző teljes körűen közli tanulmányában az általa vizsgált
    180 tételt, így kutatása reprodukálható magyar mintán, ami később
    lehetővé teszi az eredmények összehasonlítását. További előnyként
    fogható fel a lista teljeskörűsége: visszatükrözi az az immateriális
    vagyon sokszínűségét, valamint az egyes alkategóriák lehetőséget
    adnak a közzététel-tematikákának elemzésére.
  </para>
  <para>
    A beszámolókban fellelt adatoknak a közzétételi index egyes
    pontjaival történő összevetésének eltérő módjai léteznek. A pontozás
    során dönthetünk úgy, hogy csak az információ megléte számít (1
    pont, ha megtalálható, 0 pont, ha hiányzik). Más esetben
    megszámolhatjuk az egyes adatelemek előfordulásait, ha a kutató
    célja az egyes témák relatív jelentőségének megítélése. Li et al.
    (2008) kutatása esetében például több pontot ért el az a gazdálkodó,
    amelyik az egyszerű említés helyett számszerű adatot is közölt,
    illetve akkor, ha valamilyen vizuálisan feldolgozható képpel vagy
    ábrával illusztrált egy tényt. Ez a megoldás reflektál az adatok
    olvasó által történő feldolgozhatóságára, így további összefüggések
    kimutatására is alkalmas lehet. Az adatokhoz történő pontszámok
    hozzárendelése történhet az érdekhordozók szempontjából történő
    súlyozással is. Amennyiben a vizsgálat során nem kívánunk kiemelni
    egyetlen témát sem, vagy nem ítéljük egyes érdekhordozók igényeit
    fontosabbnak másokénál, akkor az ilyen fajta súlyozásra nincs
    szükség.
  </para>
  <para>
    A módszer alkalmazhatóságának kérdéskörét vizsgálva meg kell
    említeni a beszámolók feldolgozásának módját és az ebből adódó
    korlátokat. Krippendorff (1989) alapján a kódolás során
    meghatározzuk és leírjuk a rögzítendő egységeket, esetleg
    osztályozzuk őket a vizsgálandó jelenség függvényében. Akár kutatók
    személyesen végzik a vizsgálatot, akár számítógépes szoftvert
    alkalmaznak, teljeskörű explicit instrukciók leírására van szükség.
    A két meghatározó értékelő kritérium: a megbízhatóság (mint a
    kódolást végzők közötti egyezés), és a relevancia (vagyis a
    jelenségek pontos megragadása) között trade-off állhat fent:
    számítógépek nagyon megbízható módon végzik az elemzést, de az
    anyanyelvi szintű szöveginterpretációra nem feltétlenül képesek. Az
    emberek által végzett tartalomelemzés megbízhatósága csökkenhet
    egyes tényezők miatt, azonban szemantikailag komplex szövegek
    értelmezésére is képesek. A szoftveres megoldások így a szerző
    szerint sokszor a gyorsaság és megbízhatóság oltárán feláldozzák a
    pontos interpretációt Krippendorf (1989).
  </para>
  <para>
    Castilla-Polo–Ruiz-Rodríguez (2017) szerint a tartalomelemzés széles
    körben alkalmazott az immateriális tételekkel kapcsolatos közzététel
    és beszámolási kultúra vizsgálatára. A módszer hátránya is az
    immateriális vagyonelemek listájának terjedelméből adódik: nagyon
    munkaigényes folyamat a megvalósítás. Felmerülhetne szoftveres
    megoldás a tételek kereséséhez, amelynek előnye az objektivitás.
    Ugyanakkor véleményünk szerint ez nem lenne teljes mértékben
    kielégítő, mivel nem elég az adott szóra rákeresni a
    dokumentumokban, az is előfordulhat, hogy az adott információ
    körülírva jelenik meg egy beszámolóban (például nem szerepel a
    „humán erőforrás fejlesztési tevékenységek” kifejezés, de
    tartalmukban ezzel egyező folyamatokat írhatnak le). Ez utóbbi
    probléma felmerült más, hasonló témájú kutatásoknál is, ahol szintén
    arra jutottak, hogy a dokumentumok fordítása és a különböző
    vállalatokra érvényes terminológia értelmezése esetében a számítógép
    helyett a jelentések tartalmának emberi értelmezésére támaszkodtak a
    mögöttes tartalmak áttekintése érdekében (lásd: Bellora–Guenther,
    2013, 260. o.). Ugyanakkor ez több száz vagy több ezer oldal
    aprólékos átolvasását teszi szükségessé, ami hátrányként
    jelentkezik. Több kutatóból álló csoportok esetén elengedhetetlen az
    egyetértés a keresett információk tartalmában. Szoftveres kereséssel
    sokkal nagyobb minták dolgozhatók fel rövidebb idő alatt, ugyanakkor
    itt a kereső alkalmazás megfelelő kalibrálásából adódhat probléma. A
    beszámolók tartalmának mögöttes jelentése sok esetben csak az ember
    számára érthető és követhető – bár a mesterséges intelligencia
    megjelenése miatt ez az állítás hamar megdőlhet.
  </para>
  <para>
    A módszer hazai környezetben való alkalmazása során megszámoltuk a
    vállalatok által közölt immateriális tételeket, amelyek szerepelnek
    az adott beszámolóban, akár azért, mert kötelező ezeket
    megjeleníteni, akár azért, mert a vállalat önkéntes alapon ír róluk.
    A tételeket ugyanabba a hét csoportba sorolva kezeltük, mint Ragini
    (2012), és nem alkalmaztunk súlyozást a pontok megállapításakor.
  </para>
  <para>
    Mivel fontosnak tartottuk körüljárni, hogy mennyire alkalmazható a
    módszertan a magyar minták elemzésére, így az egyes tételekre
    vonatkozóan megvizsgáltuk, hogy a vállalkozásoknak mekkora hányada
    tett róluk említést a beszámolójában (4. táblázat és 2–6.
    mellékletek).
  </para>
  <table>
    <title>4. táblázat: A kötelező elemek és a mintában gyakran előforduló</title>
    tételek összevetése
  </table>
  <informaltable>
    <tgroup cols="4">
          <colspec align="left" colwidth="1*"/>
          <colspec align="left" colwidth="3.8*"/>
          <colspec align="center" colwidth="2.6*"/>
          <colspec align="center" colwidth="2.6*"/>
          <tbody>
            <row>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A tétel neve </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A beszámolók fele közli </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Kötelező elem (KM) </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 1. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> K+F költségek a9 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 2. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Földrajzi eloszlás c33 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 3. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Munkavállalók száma d1 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 4. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Munkavállalók száma szegmensenként d2 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 5. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A vezetőség számára fizetett javadalmazás és juttatások d19 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 6. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Információ az ügyvezetőkről d25 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 7. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Szellemi tulajdonjogok értéke e1 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 8. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Egyéb immateriális javak értéke e18 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 9. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Egyéb immateriális javak tételei e19 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 10. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak számviteli kezelése e20 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 11. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak leírási módja e21 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 12. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak hasznos élettartama e22 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 13. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak halmozott értékcsökkenése e23 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 14. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak könyv szerinti értéke e24 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 15. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Részvényesek száma f14 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X  </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 16. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A részvények eloszlása (tulajdonosi csoportok szerint) f15 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 17. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A részvények eloszlása (a birtokolt részvények száma szerint) f16 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 18. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Legfőbb részvényesek f18 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 19. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Környezeti kötelezettségek g5 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 20. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Környezettel kapcsolatos ügyek g7 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 21. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Környezethez kapcsolódó termékek/technológiák g9 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 22. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Függő tételek és kötelezettségvállalások g12 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 23. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Mérlegen kívüli megállapodások g13 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 24. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Kapcsolt vállalkozásokkal folytatott tranzakciók g15 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 25. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Szerződéses kötelezettségek g18 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 26. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Nyugdíjjal kapcsolatos juttatások d21 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 27. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték értéke e14 </para>
              </entry>
              <entry> </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 28. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Szerzett cégérték értéke e15 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 29. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Környezeti költségek g8 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 30. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Fedezeti ügyletek g16 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 31. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Pénzügyi instrumentumok valós értéke g17 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 32. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Számvitelpolitikai változások g20 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 33. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Legfőbb termékek c2 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 34. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Marketing/reklám költségek c10 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 35. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Vállalati profil f6 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> 36. </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A vállalat története f8 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> X </para>
              </entry>
              <entry>
                <para>   </para>
              </entry>
            </row>
          </tbody>
        </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: saját szerkesztés
  </para>
  <para>
    Az adatokból megállapítható, hogy a kiegészítő melléklet kötelező
    elemeinek nagy része valóban megjelenik a beszámolóknak legalább
    felében. A hét kivétel (26–32.sor) esetében előfordulhat, hogy hiába
    emeli ki ezeket a számviteli törvény, mivel kevesebb, mint a
    vállalkozások felére vonatkozóan minősülnek relevánsnak. A 33–36.
    sorokban szereplő tételek nem tartoznak a kötelezően
    szerepeltetendők közé, de ennek ellenére több mint a vállalkozások
    fele közölt róluk információkat önkéntes alapon.
  </para>
  <para>
    A módszertan illeszkedése szempontjából szintén fontos megvizsgálni,
    hogy a 180 tétel közül hány elemet nem tartalmazott egyetlen mintába
    került pénzügyi kimutatás sem (lásd 2. melléklet). 40 olyan tétel
    található a listában, amelyeket egyetlen magyar vállalkozás sem
    említett meg. Ezek a tételek nagyon eltérően oszlanak meg a hét
    csoport között:
  </para>
      <itemizedlist spacing="compact">
          <para> a) kutatás-fejlesztés (2 db); </para>
          <para> b) stratégia és verseny (1 db); </para>
          <para> c) piac és fogyasztó (10 db); </para>
          <para> d) humán erőforrás (8 db); </para>
          <para> e) szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok, cégérték és más immateriális javak (13 db);</para>
          <para> f) vállalati és tulajdonosi információk (5 db); </para>
          <para> g) környezeti és egyéb tényezők (1 db). </para>
      </itemizedlist>
  <para>
    Ahhoz, hogy meg tudjuk ítélni a fent közölt adatokat,
    összehasonlítjuk őket Ragini eredményeivel. Ragini közli az egyes
    országokra vonatkozóan azon tételek számát, amelyeket a beszámolók
    több mint 25 százaléka, de kevesebb mint 50 százaléka tartalmazott,
    illetve azon tételek számát, amelyeket a pénzügyi kimutatásoknak
    legalább a fele megemlített. Az adatokból kiszámítható azon
    tételcsoport elemszáma, amelyet kevesebb, mint a gazdálkodók 25
    százaléka közölt (5. táblázat).
  </para>
  <table>
    <title>5. táblázat: Az egyes csoportokba eső tételek száma</title>
  </table>
  <informaltable>
    <tgroup cols="4">
          <colspec align="left" colwidth="250pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="250pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="250pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="250pt"/>
          <tbody>
            <row>
              <entry> </entry>
              <entry>
                <para> 0–24% </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 25–49% </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 50–100% </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> India </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 126 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 26 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 28 </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> USA </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 128 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 26 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 26 </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> Japán </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 115 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 38 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 27 </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> Magyarország </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 131 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 20 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 29 </para>
              </entry>
            </row>
          </tbody>
        </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Ragini (2012) és saját számítások
  </para>
  <para>
    Az adatok alapján azt a következtetést vontuk le, hogy a Ragini-féle
    módszertan jól alkalmazható a magyar mintákra is, mivel a
    megvizsgált csoportokba eső tételek száma hasonló a nemzetközi
    kutatásban mutatkozó eredményekkel. Amennyiben például a 0–24
    százalékos csoportba eső tételek száma jelentősen magasabb lenne,
    mint az indiai, japán, illetve egyesült államokbeli mintában, akkor
    a módszertan alkalmazhatósága kérdésessé válna, mivel nagyon sok
    olyan tétel előfordulását keresnénk feleslegesen, amelyek elvétve
    mutatkoznak meg a beszámolókban (ennek okai természetesen továbbá is
    releváns kutatási kérdést jelentenének).
  </para>
  <para>
    Fontos megvizsgálni a Ragini által meghatározott hét immateriális
    tételcsoport közötti különbségeket abból a szempontból is, hogy
    mennyire hasonló azon információk köre, amelyekről a vállalkozások
    nyilatkoznak (megmutatkozhat ugyanis egy magas pontszám egy
    kategóriában úgy is, hogy minden vállalat ugyanazt a néhány tételt
    közli, illetve úgy is, hogy sokféle különböző tételt említenek meg).
    A csoportokra vonatkozóan áttekintettük az előfordulások átlagos
    értékeit, a mediánt és a szórásokat (6. táblázat).
  </para>
    <table>
      <title>6. táblázat: Az egyes csoportokban kimutatható előfordulások
középértékei és szórása</title>
    </table>
  <informaltable>
    <tgroup cols="8">
          <colspec align="left" colwidth="150pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="150pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="150pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="150pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="150pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="150pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="150pt"/>
          <colspec align="center" colwidth="150pt"/>
          <tbody>
            <row>
              <entry> </entry>
              <entry>
                <para> a </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> b </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> c </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> d </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> e </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> f </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> g </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> Átlagos előfordulás </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 3,25 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 5,3 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 4,17 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 5,35 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 8,64 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 9,11 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 11,48 </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> Medián </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 3 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 6 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 2 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 1 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 0 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 3 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 10 </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> Előfordulások szórása </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 3,35 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 3,13 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 5,97 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 9,08 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 11,92 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 1,62 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> 8,11 </para>
              </entry>
            </row>
          </tbody>
        </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: saját számítások
  </para>
  <para>
    Az immateriális tételek csoportjait megvizsgálva megállapíthatjuk,
    hogy a mintát alkotó cégek a kutatás-fejlesztés, a stratégia és
    verseny, a piac és fogyasztó, illetve humán erőforrás témák érték el
    a legalacsonyabb pontszámokat. A magyarázat az lehet, hogy ezek a
    kategóriák hordozzák a legtöbb versenyszenzitív információt, illetve
    ezek esnek leginkább kívül a hagyományos számviteli módszerekkel
    leírható jelenségek körén. Az egyes csoportokon belüli átlagok és
    egyéb középértékek alapján következtethetünk arra, hogy melyik
    kategóriában koncentrált a beszámolókba kerülő tételek köre és
    melyik témák esetében szóródnak jobban a vállalkozások által
    kiválasztott tételek (9. ábra).
  </para>
  <figure>
    <title>9. ábra: Az egyes csoportokba tartozó tételek előfordulásainak
      megoszlása</title>
      <mediaobject role="center">
        <imageobject>
            <imagedata contentwidth="600" fileref="9.png" role="_idGenObjectAttribute-10"/>
          </imageobject>
      </mediaobject>
  </figure>
  <para>
    Forrás: saját számítások
  </para>
  <para>
    Megjegyzés: az ábrán a körök és csillagok a kiugró értékeket jelölik.
  </para>
  <para>
    Az eredmények alapján látható, hogy a kutatás-fejlesztés, stratégia
    és verseny, piac és fogyasztó, valamint a humán erőforrás
    csoportokban (a, b, c, d) a többihez hasonlítva – a kiugró értékeket
    nem számítva – kisebb terjedelemben szóródik a tételek előfordulása
    (0 és 11 beszámoló között). A kutatás-fejlesztés csoportban (a) egy
    kiugró érték van, a K+F költségek, amely 15 beszámolóban volt
    megtalálható, és a törvény által kért kötelező elemek közé tartozik.
    A kutatás-fejlesztés, illetve stratégia és verseny (a, b)
    kategóriákban tehát még az adott kategóriában leggyakoribb tételek
    is viszonylag kevés beszámolóban jelennek meg, és a vállalkozások
    nagyjából arányosan válogatnak közülük. A piac és fogyasztó, illetve
    humán erőforrás csoportokban (c, d) aránytalanabb az előfordulások
    eloszlása, itt a kevesebb (illetve 0) beszámolóban megjelenő
    tételekből van több (a mediánok itt alacsonyabbak, az alsó kvartilis
    pedig gyakorlatilag nem látszik, vagyis a 0 előfordulási értéken
    foglal helyet a tételek legalább negyede). A legtöbb kiugró érték az
    utóbbi két csoportban található, melyek a következők: legfőbb
    termékek, marketingköltségek, fogyasztók földrajzi eloszlása,
    munkavállalók száma, munkavállalók szegmensek szerinti száma, a
    vezetőség számára fizetett javadalmazás és nyugdíj, illetve
    ügyvezetőkkel kapcsolatos információk (ez utóbbiak közül önkéntes
    alapon megjelenített információk a marketingköltségek és a legfőbb
    termékek). A szélsőséges eloszlás arra utal, hogy a törvény által
    kötelezően előírt tételek itt nagyon sok beszámolóban benne vannak,
    viszont a tételek fele legfeljebb kettő, illetve egy beszámolóban
    jelenik csak meg (lásd c, d mediánjai).
  </para>
  <para>
    A szellemi tulajdon, cégérték és más immateriális javak, vállalati
    és tulajdonosi információk és a környezeti és egyéb tényezők (e, f,
    g) kategóriákban nagy terjedelemben szóródik az előfordulások száma
    (0–27/29), a tételek tehát mindenféle gyakorisági értéket
    felvesznek. Kiugró értékek ezekben a csoportokban nincsenek. Az
    előfordulások eloszlása az adott terjedelmen belül a környezeti és
    egyéb tényezőknél arányos (g), vagyis a négy kvartilis körülbelül
    ugyanolyan tartományokat fed le. A szellemi tulajdon, cégérték és
    más immateriális javak, vállalati és tulajdonosi információk (e, f)
    sokkal ferdébb eloszlást mutatnak, itt a tételek fele gyakorlatilag
    nulla, illetve 3 alatti értéket vesz fel. A tételek másik fele
    teljesen változatos előfordulási számokat produkál, lefedve a 0–29,
    illetve a 3–27 érték tartományokat.
  </para>
  <para>
    Fontos kérdés, hogy kell-e változtatni a további kutatások során a
    tételek számán, összetételén. Bizonyos tételek elhagyásával, a
    megfigyelni kívánt adatok körének szűkítésével csökkenthetnénk az
    elvégzendő munka erőforrásigényét, ebben az esetben azonban el
    kellene döntenünk, hogy mely tételeket hagyjunk el. Mint említettük,
    40 olyan tétel van a listán, amelyeket egyetlen beszámoló sem
    tartalmazott. Az adatok alapján megállapítható, hogy a piac és
    fogyasztó, a humán erőforrás, a szellemi tulajdonnal kapcsolatos
    jogok, cégérték és más immateriális javak és a vállalati és
    tulajdonosi információk kategóriák esetében a legmagasabb a nulla
    körüli előfordulást produkáló tételek aránya. Ez utóbbi azt jelenti,
    hogy a tételeknek jelentős része elhagyható lenne nagyobb
    információveszteség nélkül. A módszertan módosításával viszont
    elveszítenénk azt a lehetőséget, hogy a magyar mintát megvizsgálni,
    reflektálni tudjunk a Ragini által közölt eredményekre (legalábbis
    az időbeli változást megfigyelve). A további kutatásokban tehát nem
    módosítottuk a módszertant, mivel megfelelőnek találtuk a hazai
    minták elemzésére.
  </para>
  <para>
    Az itt tárgyalt módszer előnyei közé tartozik, hogy az immateriális
    erőforrásoknak igen széles körét magába foglalja, mondhatni teljes
    körű listát ad a tudásjavakról – eszközoldali megközelítésben.
    Ahogyan korábban megállapítottuk: a forrásszerkezetről már nem
    kapunk ilyen részletes képet. A magyar beszámolók vizsgálata során
    nem találtunk olyan vagyonelemet, amelyet ne lehetett volna
    beilleszteni a módszertan keretei közé. Mivel az alkotók már
    tesztelték egyesült államokbeli, indiai és japán mintán, így nagy
    valószínűséggel a továbbiakban alkalmas lehet más országokból
    származó beszámolók bevonására is.
  </para>
  </section>
  <section>
    <title>4.4 Az eredmények bemutatása és interpretációja</title><footnote><para>Az alfejezet Kovács et al. (2021) alapján készült.</para></footnote>
  <para>
    A kutatás első szakaszában (Kovács, 2015a) a Figyelő által készített
    TOP 200 listán (Figyelő, 2013) szereplő vállalatokat vettük alapul,
    ahol a 2012. évi nettó árbevétel alapján a 30 legnagyobb vállalat
    egyedi beszámolójának vizsgálatát tűztük ki célként a Ragini-féle
    módszer alapján (ekkor az egyedi beszámolók egységesen a számviteli
    törvény szabályozásainak megfelelően készültek és 29 esetben voltak
    elérhetők). Az elemzett időszak megválasztása aszerint történt, hogy
    az abban az időpontban fellelhető legfrissebb vállalati jelentéseket
    tegyük a vizsgálat tárgyává (látható a fent hivatkozott hasonló
    módszert alkalmazó kutatások esetében, hogy a vizsgált időszak és az
    eredmények publikálása között általában több év telik el).
  </para>
  <para>
    Egy későbbi kutatási szakaszban (Kovács et al., 2021) azon cégek
    beszámolóit is elemeztük, amelyek a 2012-es mintában is szerepeltek
    és 2017-ben még mindig tagjai voltak a legnagyobb 30 árbevétellel
    rendelkező cégek csoportjának (Figyelő, 2018), tehát öt évvel később
    is tartották a helyüket a legnagyobb gazdálkodók között. Több üzleti
    év bevonásával lehetővé válik annak megfigyelése, hogy az eltelt
    évek alatt hogyan változott a közzétételi intenzitás. Mivel a
    tartalomelemzés jelentősen erőforrásigényes, míg, ha arra nincs is
    kapacitás, hogy az összes eltelt évre elvégezzük a vizsgálatot, az
    átlagos növekedési ütem akkor is kiszámítható a kezdő és a záró
    időszak adatainak függvényében. A hazai szabályozási környezetnek
    (1387/2015. Kormányhatározat) megfelelően a magyar mintákba
    választott cégek beszámolói eltérő alapon készülhetnek. Önmagában
    az, hogy hazai vagy nemzetközi szabályozás alapján készülő
    jelentések vegyesen szerepelnek a vizsgálat alanyai között, nem
    jelent problémát, a feladat a felhasználók számára átadott
    információk mennyiségének – esetleg minőségének értékelése. Arra
    viszont figyelemmel kell lenni, hogy ebben az esetben nem lehet
    egységesen megállapítani a „közzétételi minimumot”, vagyis a
    tételeknek egy olyan alaphalmazát, amelyet minden gazdálkodó
    egységesen közöl. A továbbiakban ismertetjük a 3. kutatási
    szakaszban (Kovács et al., 2021) feltárt eredményeket, továbbra is
    azzal a céllal, hogy a tartalomelemzésben rejlő lehetőségeket
    illusztráljuk. A vizsgálat e szakasza 17 olyan gazdálkodó mintájának
    feldolgozásával folytatódott, amelyek a legnagyobb harminc vállalat
    között voltak 2012-ben és 2017-ben is, és tartalmaztak hazai
    szabályozáson és IFRS-en alapuló jelentéseket is. Minden esetben
    megvizsgáltuk az üzleti jelentés online elérhetőségét is. A három
    tőzsdei vállalkozás mellett – ahol ez a szabályozások miatt kötelező
    – egy további gazdálkodó publikált olyan beszámolót, amely az
    interneten elérhető üzleti jelenést is tartalmazta.
  </para>
  <para>
    Következetesen a Ragini-féle módszert használtuk a beszámolók
    értékelésére, így lehetővé vált a 17 cég pontjainak összehasonlítása
    mind egymással, mind saját korábbi pontszámukkal. A közzétételi
    pontok megállapítása úgy történik, hogy az általuk elért pontszámot
    arányosítjuk a maximálisan elérhető pontszámmal (vagyis a
    közzétételi index elemszámával):
  </para>
  <para>
    Ezen közzétételi pontok kiszámítása után a kutatási kérdésre
    reflektáló megállapításokat teszünk. Krippendorf (1989) szerint a
    következtetések megállapítása az a lépés, amelynek során kapcsolatot
    teremtünk a kódolás eredménye és a kutatási kérdés középpontjába
    állított jelenség között. Statisztikai módszerek elvégzésével
    további lehetőségek tárulhatnak fel olyan összefüggések
    feltérképezésére, amelyek a kódolás eredményét érthető
    megállapításokká alakítják. A leíró statisztika minden esetben
    elkészíthető, kiszámíthatjuk tehát a mintára jellemző átlagos
    közzétételi pontot, a mediánt, illetve a szórást. Amennyiben a
    vizsgálatot ugyanazon gazdálkodókra több évre vonatkozóan is
    elvégezzük, akkor átlagos növekedési ütemeket is megállapíthatunk.
    Ha a kutatói kapacitás engedi, hogy egy időszak minden egyes évére
    vonatkozóan generáljunk adatot, akkor idősorelemzés is alkalmazható,
    illetve regressziós modellek építhetők fel (lásd Lippai-Makra et
    al., 2022; Kiss, 2017).
  </para>
  <para>
    Mindenekelőtt összevethetjük – de közvetlenül össze nem
    hasonlíthatjuk – az eredeti kutatás eredményeivel az általunk
    megkapott, hazai gazdálkodókat jellemző pontokat. Ragini szerint az
    indiai vállalatok beszámolóinak átlagos pontszáma 2001 és 2005
    között átlagosan 7, az USA-ból származó cégeké 9, a japán
    vállalatoké pedig 12 százalékkal növekedett (7. táblázat).
    Amennyiben hasonló növekedési ráta maradt fenn a vizsgálat utáni
    években, akkor a pontszámok azóta természetesen jelentősen
    magasabbak lehetnek (Kovács et al., 2021).
  </para>
  <table>
    <title>7. táblázat: Ragini eredményei</title>
  </table>
  <informaltable>
    <tgroup cols="4">
      <colspec align="left" colwidth="250"/>
      <colspec align="center" colwidth="250"/>
      <colspec align="center" colwidth="250"/>
      <colspec align="center" colwidth="250"/>
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Ország
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2001
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2005
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Éves átlagos növekedés*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              India
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              16,38
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              21,47
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              7,0%
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              USA
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              16,01
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              22,74
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              9,3%
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Japán
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              14,05
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              22,38
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              12,7%
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Ragini (2012, 58. o.)
  </para>
  <para>
    *Megjegyzés: az éves átlagos növekedés saját számítás.
  </para>
  <para>
    A kapott eredmények elemzését leíró statisztika segítségével
    kezdhetjük el. A 17 cégből álló magyar minta átlaga 2012-re
    vonatkozóan 25,3, 2017-re 28,9 volt (Kovács et al., 2021). Magas
    szórás esetén a mediánt (is) érdemes közölni, ami 19, illetve 22 (8.
    táblázat). Itt a közvetlen összehasonlítás a Ragini-féle adatoknál
    több szempont miatt sem lehetséges. Még abban az esetben sem
    lehetséges korlátozás nélkül összevetni az adatokat, ha a 2005-ös
    évre is elvégezzük a mintavételt, vagyis egy olyan üzleti évet is
    bevonunk a magyar mintába, amely közös metszet az eredeti
    kutatással. Ez megtörtént egy korábbi kutatási szakaszban (Kovács,
    2015b), de a tartalomelemzés módszerében rejlő szubjektív tényezők
    miatt, ha a pontozást végző kutatók között nincsen kommunikáció,
    akkor az összehasonlítást nagyon óvatosan kell kezelni. A növekedési
    ütemek azonban beszédesek: a hazai vállalatok pontszámainak egyszerű
    számtani átlaga 2012 és 2017 között átlagosan évente mindössze 2,7
    százalékkal nőtt, szemben a Ragini által bemutatott országokhoz,
    ahol még a legszerényebb növekedés is 7%.
  </para>
  <table>
    <title>8. táblázat: A magyar minta statisztikai jellemzői</title>
  </table>
  <informaltable>
    <tgroup cols="3">
      <colspec align="left" colwidth="333"/>
      <colspec align="center" colwidth="333"/>
      <colspec align="center" colwidth="333"/>
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Jellemző/Időszak
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2012
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              2017
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Átlag
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              25,3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              28,9
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Szórás
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              15,1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              19
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Medián
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              22
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Minimum
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              14
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Maximum
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              59
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              69
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Kovács et al.(2021, 98. o.)
  </para>
  <para>
    Érdemes megvizsgálni, hogy van-e törvényszerűség a legtöbb tételt
    publikáló gazdálkodók és a legalacsonyabb pontszámot elérők
    tekintetében. A legmagasabb értékeket 2017-ben is rendre tőzsdei
    vállalkozások esetében tapasztaltuk, melyek üzleti jelentést is
    publikáltak – az átlag esetükben 65,74. Ezen gazdálkodók jóval a
    medián feletti mértékben közöltek információkat az immateriális
    erőforrásaikról (Kovács et al., 2021). Mindezek alapján az átlagos
    közzétételt lényegesen meghaladó információk a tőzsdei cégek
    esetében jellemzők, amelyek IFRS beszámolót készítettek, illetve
    publikussá tették az üzleti jelentésüket (10. ábra). Kivételt képez
    az a vállalkozás, amelyik nem tőzsdén jegyzett, azonban 2017-re
    vonatkozóan online nyilvánossá tette az üzleti jelentését. Ez is
    utalhat arra, hogy az üzleti jelentés publikus volta önmagában
    jelentős információcsomaggal látja el a beszámolók felhasználóit az
    immateriális vagyon tekintetében.
  </para>
  <figure>
    <title>10. ábra: Az egyes gazdálkodók beszámolóihoz rendelt pontszámok</title>
  <para>
        <inlinemediaobject>
          <imageobject>
            <imagedata contentwidth="600" fileref="SZTE_04abra_10.png" role="_idGenObjectAttribute-11"/>
          </imageobject>
        </inlinemediaobject>
      </para>
  </figure>
  <para>
    Forrás: Kovács et al. (2021, 98.o.)
  </para>
  <para>
    Megjegyzés: tőzsdei cég: 1, 10,13; publikált online üzleti jelentést
    2017-re: 4.
  </para>
  <para>
    A legalacsonyabb értékek megfigyelése is informatív: ezek hasonlóak
    a két vizsgált évben és minden esetben a hazai számviteli törvény
    előírásait alkalmazó nem nyilvános társaságoknál fordulnak elő.
    Nullához közelítő értékek nincsenek, mivel a kötelező előírások
    miatt a törvénynek megfelelő éves beszámolók valamennyi ilyen
    jellegű adatot mindenképpen magukba foglalnak. Egységes minimum
    értéket nem tudunk megállapítani, mivel külön szabályok vonatkoznak
    a tőzsdei vállalkozásokra, illetve az üzleti jelentés online
    hozzáférhetősége nem biztosított minden esetben. Esetenként érdemes
    a mintából részhalmazokat képezni, és kiszámítani az átlagos
    pontokat ezekre a gazdálkodói csoportokra is. Ha a mintából
    kiemeljük a 2017-re online üzleti jelentést is publikáló négy
    vállalkozást, akkor a megmaradó cégek által elért átlagos pontszám
    19,66, ami nem sokkal haladja meg a számviteli törvény által
    (számszaki részekben és kiegészítő mellékletben) minimumként előírt
    értéket (Kovács et al.,
    2021)<footnote><para>A 31 tétel megjelenítése 17,2-es értéknek felel meg a 180 tétel arányában.</para></footnote>.
  </para>
  <para>
    Amennyiben olyan sokrétű tétellistával dolgozunk, amelyet az itt
    tárgyalt módszertan is hordoz, akkor közzétételi tematika
    vizsgálatára is lehetőségünk nyílik. A Ragini által megalkotott
    tételcsoportok mind az immateriális vagyon egy-egy téma köré
    szerveződött részhalmazát tartalmazzák, amelyek önmagukban is fontos
    információcsomagokat nyújtanak az érdekhordozóknak. Elvégezve a
    csoportokon belüli átlagos előfordulások kiszámítását,
    megállapíthatjuk, hogy a magyar mintában hogyan változott az egyes
    témákkal kapcsolatos közzététel 2012 és 2017 között. A tételek
    csoportokra bontása tehát további elemzéseket tesz lehetővé,
    amelyekből kiderül, hogy a magyar mintában szereplő gazdálkodók
    milyen témákról nyilatkoznak nagyobb intenzitással (11. ábra). A hét
    kategóriában érvényesülő átlagosan közölt tételszám alapján mindkét
    vizsgált évben „a környezeti és egyéb tényezőkről, valamint a
    szellemi tulajdonról, cégértékről, illetve a mérlegben szereplő
    immateriális tételeikről” szóló információk vezetnek (Kovács et al.,
    2021).
  </para>
  <figure>
    <title>11. ábra: Kategóriánkénti átlagos tételszám a magyar beszámolókban</title>
        <inlinemediaobject>
          <imageobject>
            <imagedata contentwidth="600" fileref="SZTE_04abra_11.jpg" role="center"/>
          </imageobject>
        </inlinemediaobject>
   </figure>
  <para>
    Forrás: Kovács et al. (2021, 100. o.)
  </para>
  <para>
    A „piac és fogyasztó, a vállalati és tulajdonosi információk,
    illetve a stratégia és verseny” csoportok esetében elmondható, hogy
    átlagosan 6–7 tétel bekerült a beszámolókba. A „humán erőforrás és
    kutatás-fejlesztés” témakörökben voltak a legkevésbé közlékenyek a
    gazdálkodók – feltételezhetően utóbbinál jár a legtöbb kockázattal a
    kommunikáció a versenyszenzitív adatok miatt. Végül érdemes
    megfigyelni, hogy időben hogyan változott a közzététel tematikája.
    Megállapítható, hogy a 2017-es értékek közel esnek az öt évvel
    korábbiakhoz. A legnagyobb növekedést a vizsgált időszak alatt a
    kutatás-fejlesztésnél tapasztaltuk. Olyan kategória nem volt, ahol
    csökkenés következett volna be, a legkisebb pozitív változás a
    környezeti információk esetében látszott – bár ez utóbbi eleve a
    legmagasabb átlagos értékkel bíró csoport. A többi, középmezőnybe
    tartozó halmaz esetében átlagosan közel eggyel nőtt a közölt tételek
    száma. Mindez azt jelenti, hogy az egyes kategóriák közötti
    eltérések csökkennek, vagyis idővel kissé kiegyenlítettebb lett a
    közzététel tematikája (Kovács et al., 2021).
  </para>
  <para>
    Mivel a vállalkozások számára a publikált információk egy része
    törvény vagy standard alapján kötött, így várhatóan lesznek nagyon
    gyakran előforduló tételek. Ennek ellenőrzésére kigyűjthetők a több,
    mint a beszámolók felében elforduló, vagyis viszonylag gyakori
    tételek, illetve a szinte minden esetben mellékelt információk (9.
    táblázat). Az eredmények igazolják a számviteli törvény várt
    hatását, vagyis túlnyomó részt itt is a beszámoló számszaki
    részeiben vagy a szöveges mellékletben előírt kötelező tartalmak
    jelennek meg (Kovács et al., 2021).
  </para>
  <table>
    <title>9. táblázat: A legyakrabban előforduló tételek</title>
  </table>
  <informaltable>
    <tgroup cols="4">
      <colspec colname="col1" align="left" contentwidth="300"/>
      <colspec colname="col2" align="center" contentwidth="300"/>
      <colspec colname="col3" align="center" contentwidth="300"/>
      <colspec colname="col4" align="center" contentwidth="300"/>
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Ragini (2012) csoportjai
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legalább 9 beszámolóban szerepelt
            </para>
          </entry>
         <entry namest="col3" nameend="col4">
              <para role="center">Legalább 16 beszámolóban szerepelt </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Kutatás-fejlesztés
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kutatás-fejlesztési költségek
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center">–</para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Stratégia és verseny
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              –
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center">–</para>
          </entry>        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Piac és fogyasztó
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb termékek
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center">Földrajzi eloszlás</para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Marketing/reklám költségek
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center"> </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry morerows="2">
                <para> Humán erőforrás </para>
              </entry>
          <entry morerows="2">
                <para> Munkavállalók létszáma szegmensenként </para>
              </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center">Munkavállalók létszáma</para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
                <para role="center">A vezetőség számára fizetett javadalmazás és juttatások</para>
              </entry>
        </row>
        <row>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center">Információ az ügyvezetőkről</para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry morerows="6">
                <para> Szellemi tulajdon, cégérték és más immateriális javak </para>
              </entry>
          <entry morerows="6">
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak számviteli kezelése </para>
              </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
                <para role="center"> Szellemi tulajdonjogok értéke </para>
              </entry>
        </row>
        <row>
          <entry morerows="1">
                <para> Egyéb immateriális javak </para>
              </entry>
          <entry>
            <para>
              értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              tételei
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry morerows="3">
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak </para>
              </entry>
          <entry>
            <para>
              leírási módja
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              hasznos élettartama
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              halmozott értékcsökkenése
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              könyv szerinti értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry morerows="2">
                <para> Vállalati és tulajdonosi információk </para>
              </entry>
          <entry>
            <para>
              A vállalat története
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center">Vállalati profil</para>
          </entry>                    
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              A részvényesek száma
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center">A részvényesek eloszlása (típus szerint)</para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              A részvényesek eloszlása (birtokolt részvények száma
              szerint)
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
            <para role="center">Legfőbb tulajdonosok</para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry morerows="5">
                <para> Környezeti és egyéb tényezők </para>
              </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti kötelezettségek
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4">
                <para> Függő kötelezettségvállalások </para>
              </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              Környezettel kapcsolatos ügyek
            </para>
          </entry>
          <entry namest="col3" nameend="col4" morerows="4">
                <para> Tranzakciók kapcsolt felekkel </para>
              </entry>
        </row>
        <row>
              <entry>
                <para> Környezeti költségek </para>
              </entry>
            </row>
        <row>
              <entry>
                <para> Környezethez kapcsolódó termékek/technológiák </para>
              </entry>
            </row>
        <row>
              <entry>
                <para> Mérlegen kívüli tételek </para>
              </entry>
            </row>
        <row>
              <entry>
                <para> Szerződéses kötelezettségvállalások </para>
              </entry>
            </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Kovács et al. (2021, 101. o.)
  </para>
  <para>
    A kapott eredmények ismét alátámasztják, hogy a mintában szereplő
    magyar gazdálkodók immateriális erőforrásokra vonatkozó beszámolási
    gyakorlatát jelenleg is erősen meghatározzák a számviteli
    szabályozások. További vizsgálatok végezhetők arra vonatkozóan, hogy
    vannak-e olyan vállalatspecifikus tényezők, amelyek összefüggésbe
    hozhatók a közététellel (lásd bővebben Kovács et al., 2021). E
    vizsgálatok közé tartozhatnak a többváltozós statisztikai elemzések,
    amelyek regressziós modell segítségével adhatnak választ arra, hogy
    milyen magyarázó változók azonosíthatók a közzétételi pontok, mint
    eredményváltozók esetében (Kiss et al., 2022).
  </para>
  </section>
  <section>
    <title>4.5 A tartalomelemzés korlátairól</title>
  <para>
    A tartalomelemzés esetén – mivel a vizsgált jelenség megfigyelése
    közvetlenül nem lehetséges – korlátozottak a lehetőségek a
    validálásra (Krippendorff, 1989). Napjainkban egyre nagyobb teret
    kap a jelentések digitalizációja, vagyis a gépi olvashatóság
    elterjedése, amely annyiban jelent majd áttörést, hogy a beszámolók
    felhasználóinak nem kell majd keresniük az adott információt a
    jelentésekben, mivel a címkék jelölik ezek pontos helyét.
    Tartalomelemzés esetén az eredmények validálásának kérdésköréhez ez
    annyiban kapcsolódik, hogy csökkenti a kódolás során fellépő
    szubjektív döntések esetleges következetlenségét. Ennek
    következtében az automatizált, számítógépes megoldásokat alkalmazó
    tartalomelemzés akár nagyobb szerepet kaphat, így a módszer
    erőforrás-igényessége nem jelent annyira erős korlátot többé.
    Amennyiben megszűnik a jelenlegi kézi kódolás miatt fellépő kutatói
    szűk keresztmetszet, úgy az összefüggések feltárása is könnyebbé
    válhat. Mindennek előfeltétele a digitális címkézés elterjedése és
    egységes alkalmazása, amelyet standardok is elősegítenek
    (Kovács–Lippai-Makra, 2023b).
  </para>
  <para>
    A tartalomelemzés esetén a megfelelő esetszám elérése jelenthet
    további problémát, amennyiben a célunk további statisztikai tesztek
    futtatása. A megismételhetőség szintén fontos korlátot eredményez,
    mivel e szerint a felvett adatoknak függetlennek kell lenniük a
    vizsgálatot végző személyétől és a vizsgálat alanyának egyéb
    jellemzőitől. További korlát az eredmények általánosíthatóságának
    problémája, mivel a feltárt összefüggések a mintán kívül nem
    érvényesek (Krippendorf, 1989).
  </para>
  <para>
    A mintavételből eredő korlát, hogy az itt bemutatott eredmények
    csupán a pénzügyi kimutatásokra támaszkodtak az összes lehetséges
    információforrás közül. Ez a megközelítés azzal indokolható, hogy a
    beszámoló immateriális tényezőkről szóló információtartalma jó
    közelítést ad arról, hogy mennyire közlékenyek a gazdálkodók az
    egyéb formában történő kommunikáció esetében is. Ugyanakkor az OECD
    (2012) olyan véleményeket is idéz, amelyek szerint a fenti logika
    megkérdőjelezhető, mivel az immateriális erőforrásokról a
    vállalkozások inkább egyéb formában (pl. road show-k alkalmával,
    konferenciákon vagy a befektetőkkel való személyes találkozásokkor)
    adnak tájékoztatást.
  </para>
  <para>
    A módszertannal kapcsolatban fontos még megjegyezni, hogy nem
    alkalmas – bár ez nem is célja – olyan tényezők feltárására, mint az
    immateriális erőforrásokhoz kötődő beszámolási attitűdök és
    problémák. A folyamat döntéshozóinak véleménye a közzététel
    fontosságáról és hasznosságáról szintén egy olyan terület, amelynek
    ismerete feltétlenül szükséges ahhoz, hogy beavatkozási pontokat
    tudjunk azonosítani. Úgy is fogalmazhatunk, hogy csak a „kimenetet”
    mutatja meg, viszont az okokat nem tárja fel. Ezen kérdések
    vizsgálatára alkalmas lehet a kvantitatív módszerek közül a kérdőív,
    a kvalitatív módszerek közül pedig a mélyinterjú, melyek során a
    témakör mélyebb összefüggéseinek, a motivációknak, a döntések
    hátterének megismerése sikerülhet. Ilyen módon érinthetők azok a
    témák, amelyek pontosabb rálátást biztosítanak a beszámolási
    stratégia kialakítására és a döntésekre: kutatási témát adhat az
    önkéntes és a kötelező ösztönzők szerepe a közzétételben, vagy a
    gazdálkodó szervezetek ismeretei az egyes önkéntes közzétételi
    standard rendszerekről, illetve várakozásaik az egységes szabályozás
    jövőjére nézve (Lippai-Makra–Kovács, 2021; Kovács–LippaiMakra,
    2023b). A kutatási módszerek ilyen kombinációjából származó
    eredmények alapján a jövőben lehetségessé válhat a beavatkozási
    pontok megállapítása, illetve konkrétabb javaslattétel a
    szabályalkotók számára.
  </para>
  </section>
  </chapter>
  <chapter>
    <title>Kitekintés</title>
  <para>
    Az immateriális javakkal kapcsolatos számviteli és beszámolási
    szabályok kialakításának területén még mindig útkeresés zajlik.
    Tagadhatatlan, hogy a beszámolók felhasználói jelenleg nem kapnak
    teljes képet az immateriális vagyonról, csupán ennek a halmaznak egy
    szűk köre mérlegképes. A megjelenítési kritériumok oly módon történő
    változtatása, amely további immateriális javak felvételét engedné
    meg a mérlegbe, csak egy a lehetséges megközelítések közül és
    valószínűleg nem a legegyszerűbb megoldás – gondoljunk csak a
    megfelelő és informatív mérési alap kiválasztására. Láthattuk, hogy
    a standardalkotókat segítő szakmai szervezetek alternatív
    megoldásokban is gondolkodnak, amelyek a szöveges mellékletekben
    való közzétételt szorgalmazzák. Akár egyes kulcsfontosságú
    immateriális erőforrások, akár a jövőbeni időszakok bevételét
    megalapozó költségek szempontjából közelítünk, a jelenlegi
    információhoz képest jelentős többlethez jutnának az érdekhordozók,
    amennyiben ezek a közzétételek rutinná válnának. A jobb és teljesebb
    információ növelné a transzparenciát és csökkentené a fennálló
    információs aszimmetriát.
  </para>
<para>Arra is ki kell térnünk, hogy a pénzügyi beszámolás nem az egyetlen területe a vállalati jelentéstételnek, ahol fontos változások zajlanak. Az Európai Unió törekvései a nem pénzügyi beszámolás fejlesztésére irányelvekben és ennek eredményeként a tagállamok jogszabályaiba beépülő új követelményekben öltenek testet (Lippai-Makra et al., 2019). Az ún. közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók mellett a következő években számos más vállalati kör is be kell, hogy építse a folyamataiba a fenntarthatóságról szóló információk gyűjtését, kezelését és jelentés formájában való publikációját. Mint említettük, a fenntarthatósági információk és az immateriális vagyon, illetve az intellektuális tőke között átfedés van, tehát az újfajta nem pénzügyi közzétételi formák ezen a területen is hozhatnak változást és tovább segíthetik a transzparens működést. Bármely témájú beszámolást is tekintsünk (pénzügyi vagy nem pénzügyi), a szabályalkotók az újabb előírások megfogalmazásakor nagyban tudnak támaszkodni a vállalatok által eddig is alkalmazott legjobb gyakorlatokra. Ezek feltárásában van szerepe azoknak az akadémiai szektor által szervezett kutatásoknak, amelyek az önkéntes közzétételre fókuszálnak. A tudományos diskurzus fenntartása és hasonló vizsgálatok elvégzése így hasznos hozzájárulást generálhat a szabályalkotók számára. E kötet tartalma remélhetőleg segítséget nyújthat újabb kutatások elvégzéséhez, amelyekhez lendületet adhatnak a nem pénzügyi közzététellel kapcsolatos szabályozások legújabb változtatásai.
A CSRD magyar számviteli szabályozásba emelése nyomán várhatóan nő majd azon gazdálkodók száma, amelyek jelentéseikben a kulcsfontosságú nem mérlegképes immateriális javakról is tesznek közzé információkat.</para>
  <para>
    Nehéz lenne megjósolni a tartalomelemzés jövőjét, mivel számos
    forradalom zajlik az információ feldolgozásának módjaiban jelenleg
    az élet minden területén. A gépi olvashatóság, az ebből fakadó
    adatbőség mindenképpen arra utalnak, hogy könnyebb lesz hatalmas
    adathalmazokból rendszert teremteni és hasznos információkat
    kinyerni. Bizonyosan egészen más technikákat (is) alkalmaznak majd a
    kutatók a jövőben a vállalati közzététel megítélésére. Mindemellett
    azt sem feledhetjük el, hogy az összefüggések feltárásához
    struktúrát kell teremteni a mintázatok feltárásához, a hasznosság
    megítélése pedig továbbra is az érdekhordozók szempontjából
    történhet meg. Elképzelhető, hogy a tartalomelemzés leginkább
    erőforrás igényes részét elvégezheti egy algoritmus, azonban
    továbbra is szükség lesz az emberi interpretációra, hiszen a
    gazdálkodókkal szemben – közzétételi stratégiájuk megalkotásakor – a
    társadalom szereplőinek széles köre támaszt igényeket.
  </para>
  </chapter>
  <chapter>
    <title>
    Felhasznált Irodalom
  </title>
  <para>
    1387/2015. (VI. 12.) Kormányhatározat a nemzetközi pénzügyi
    beszámolási standardok egyedi beszámolási célokra történő hazai
    alkalmazásáról
  </para>
  <para>
    2000. évi C. törvény a számvitelről
  </para>
  <para>
    AASB (2008): Initial Accounting for Internally Generated Intangible
    Assets. Discussion Paper. The Office of the Australian Accounting
    Standards Board, Melbourne. Online
    (2024.03.13)<link xlink:href="https://www.aasb.gov.au/admin/file/content105/c9/ACCDP_IGIA_10-08.pdf"></link>
  </para>
  <para>
    Alali, F. – Cao, L. (2010): International financial reporting
    standards – credible and reliable? An overview. Advances in
    Accounting, incorporating Advances in International Accounting, 26,
    79–86. o.
  </para>
  <para>
    Albu, N.– Albu, C.N.–Filip, A. (2017): Corporate Reporting in
    Central and Eastern Europe: Issues, Challenges and Research
    Opportunities. Accounting in Europe, 14, 249–260. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1080/17449480.2017.1385819"></link>
  </para>
  <para>
    Andor Á. – Olma F. – Reich A. – Újhelyi B. (2006): Fókuszban a know
    how I. rész. SZAKma, 2006/11, Heti Válasz Lap- és Könyvkiadó
    Szolgáltató Kft, Budapest.
  </para>
  <para>
    Badia, F. – Dicuonzo, G. – Petruzzelli, S. – &amp; Dell’Atti, V.
    (2019): Integrated reporting in action: Mobilizing intellectual
    capital to improve management and governance practices. Journal of
    Management &amp; Governance, 23(2), 299–320. o.    
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1007/s10997-018-9420-1"></link>
  </para>
  <para>
    Bajmócy Z. (2008): A regionális innovációs képesség értelmezése és
    számbavétele a tanulás-alapú gazdaságban. In Lukovics M. – Lengyel
    I. (szerk.): Kérdőjelek a régiók gazdasági fejlődésében. JATEPress,
    Szeged, 26–46. o.
  </para>
  <para>
    Baricz R. (2008): A számvitel súlypontjai. SZAKma, 2008/7-8
    jubileumi melléklet, 3–6. o.
  </para>
  <para>
    Baricz R. (2009): A számvitel alapjai. Saldo, Budapest.
  </para>
  <para>
    Beke J. – Tiszberger M. (2012): Nemzetközi számvitel standardizáció
    a hazai gyakorlat tükrében. Pénzügyi Szemle, 4, 444–457. o.
  </para>
  <para>
    Bellora, L. – Guenther, T.W. (2013): Drivers of innovation capital
    disclosure in intellectual capital statements: Evidence from Europe.
    The British Accounting Review, 45, 255–270. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/j.bar.2013.06.002"></link>
  </para>
  <para>
    Boda Gy., Juhász P., Matyusz Z., &amp; Stocker M. (2021). A
    fenntartható gazdasági növekedés és a tudástőke. Közgazdasági
    Szemle, 68(2021 Special issue), 2–35. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.18414/KSZ.2021.k.2"></link>
  </para>
    <para>
    Boda Gy. – Révész T. – Losonci D. – Fülöp Z. (2019): A növekedési
    ütem és a foglalkoztatás növelésének lehetőségeiről. Közgazdasági
    Szemle, 66(4), 376–417. o.  <link xlink:href="https://doi.org/10.18414/KSZ.2019.4.376"></link>
  </para>
  <para>
    Boda Gy. – Szlávik P. (2007): Alternative accounting to manage
    intellectual capital. The Electronic Journal of Knowledge
    Management, Volume 5, Issue 1, 7–18. o.
  </para>
  <para>
    Boda Gy. – Virág I. (2010): Ütemvakság. Közgazdasági Szemle, LVII,
    2010.12. 1087–1104. o.
  </para>
  <para>
    Boda Gy. (2005): A tudástőke kialakulása és hatása a vállalati
    menedzsmentre. Doktori értekezés.
  </para>
  <para>
    Bogdan, V. – Platon, J. – Popa, D.N. (2011): Intellectual capital
    reporting and disclosure in the annual reports of romanian
    manufacturing listed companies – Methodology and discussion of
    results. Annals of Faculty of Economics, 1, 466–476. o.
  </para>
  <para>
    Boujelbene, M.A.– Affes, H. (2013): The impact of intellectual
    capital disclosure on cost of equity capital: A case of French
    firms. Journal of Economics Finance and Administrative Science 18,
    45–53.  <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/S2077-1886(13)70022-2"></link>
  </para>
  <para>
    Brand Finance (2015): Global Intangible Finance Tracker 2015. Brand
    Finance, London. Online (2024.03.13.):
    <link xlink:href="https://static.brandirectory.com/reports/Global%20Intangible%20Finance%20Tracker%20(GIFT)%202015.pdf"></link>  
  </para>
  <para>
    Brand Finance. (2022): Global Intangible Finance Tracker (GIFT) – an
    annual review of the wolrd’s intangible value. Online (2024.03.13):
    <link xlink:href="https://brandirectory.com/reports/gift-2022"></link>
  </para>
  <para>
    Castilla-Polo, F. – Ruiz-Rodríguez, C. (2017): Content analysis
    within intangible assets disclosure: a structured literature review.
    Journal of Intellectual Capital 18, 506–543. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1108/JIC-11-2016-0123"></link>
  </para>
  <para>
    Cohendet, P. – Joly, P.B. (2001): The Production of Technological
    Knowledge: New Issues in a Learning Economy. In: D. Archibugi – B.A.
    Lundvall, (eds): The Globalizing Learning Economy. Oxford University
    Press Inc., New York, 63–82.o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1093/0199258171.003.0004">https://doi.org/10.1093/0199258171.003.0004</link>
  </para>
  <para>
    Corbella, S. – Florio, C. – Sproviero, A. F. – Stacchezzini, R.
    (2019): Integrated reporting and the performativity of intellectual
    capital. Journal of Management &amp; Governance, 23(2), 459–483. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1007/s10997-018-9443-7"></link>
  </para>
  <para>
    Deák I. – Lukovics M. (2014): Responsible Innovation and
    R&amp;D&amp;I Controlling. In: Buzás N. – Lukovics M (ed.):
    Responsible Innovation. Szegedi Tudományegyetem, Gazdaságtudományi
    Kar. 101–120. o.
  </para>
  <para>
    Deák I. (2006): A megbízható és valós összkép érvényesülési
    környezete a hazai és nemzetközi szabályozásban. Doktori értekezés.
    Szegedi Tudományegyetem.
  </para>
  <para>
    Deák I. (2008): A számvitel vagyonfelfogásáról. SZAKma, 12, 497–505.
    o.
  </para>
  <para>
    Denicolai S. – Zucchella A. – Strange R. (2014): Knowledge assets
    and firm international performance. International Business Review,
    23, 55–62. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/j.ibusrev.2013.08.004">https://doi.org/10.1016/j.ibusrev.2013.08.004</link>
  </para>
  <para>
    Európai Bizottság (2023): A Bizottság (EU) 2023/1803 rendelete
    (2023. augusztus 13.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi
    rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok
    elfogadásáról. Brüsszel.
  </para>
  <para>
    EFRAG – ANC – ASCG – OIC – FRC (2013): Getting a better Framework,
    Accountability and the objective of financial reporting. Bulletin.
    European Financial Reporting Advisory Group – French Autorité des
    Normes Comptables – Accounting Standards Committee of Germany –
    Organismo Italiano di Contabilitá – UK Financial Reporting Council.
    Brüsszel. Online (2015.07.17.):
    <link xlink:href="http://www.efrag.org/files/Conceptual%20Framework%202013/130911_CF_Bulletin_Accountability_-_final.pdf"></link>
  </para>
  <para>
    EFRAG (2021): Better information on intangibles which is the best
    way to go? DISCUSSION PAPER. European Financial Reporting Advisory
    Group.
    <link xlink:href="https://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2Fsites%2Fwebpublishing%2FSiteAssets%2FBetter%2520information%2520on%2520intangibles%2520-%2520which%2520is%2520the%2520best%2520way%2520to%2520go.pdf"></link>
  </para>
  <para>
    Elliott, R.K. (1992): The Third Wave Breaks on the Shores of
    Accounting. Accounting Horizons, June 92, Vol. 6 Issue 2, 61–85. o.
  </para>
  <para>
    Ernst &amp; Young (2023): Accounting for business combination. A
    study of purchase price allocation in India. Ernst &amp; Young
    Merchant Banking Services LLP. Published in India. Online
    (2024.01.26.):
    <link xlink:href="https://robertsobkow.weebly.com/uploads/8/5/6/4/8564850/2_e_y.pdf"></link>
  </para>
  <para>
    Fagerberg, J. (2005): Innovation. A Guide to the Literature. In: J.
    Fagerberg – D.C. Mowery – R.R. Nelson, (eds): The Oxford Handbook of
    Innovation. Oxford University Press Inc., New York, 1–27. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1093/oxfordhb/9780199286805.001.0001">https://doi.org/10.1093/oxfordhb/9780199286805.001.0001</link>
  </para>
  <para>
    Figyelő (2018): Figyelő Top 200: Magyarországi legnagyobb cégei 2018.
  </para>
  <para>
    Figyelő (2013): Figyelő Top 200: Magyarországi cégek ranglistái.
  </para>
  <para>
    Flammer, C. (2013): Corporate Social Responsibility and Shareholder
    Reaction: the Environmental Awareness of Investors. Academy of
    Management Journal, vol. 56, no. 3, 758–781. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.5465/amj.2011.0744">https://doi.org/10.5465/amj.2011.0744</link>
  </para>
  <para>
    Gambetti, R.C. – Melewar, T.C.–Martin, K.D. (2017): Guest Editors’
    Introduction: Ethical Management of Intangible Assets in
    Contemporary Organizations. Business Ethics Quarterly 27, 381–392.
    o.  <link xlink:href="https://doi.org/10.1017/beq.2017.21"></link>
  </para>
  <para>
    Glova, J. – Dancaková, D. – Suleimenova, Sh. (2018): Managerial
    Aspect of Intangibles: Own Development or External Purchased
    Intangible Assets - What Does Really Count? Polish Jounral of
    Management Studies, 18(2), 84–93. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.17512/pjms.2018.18.2.07"></link>
  </para>
  <para>
    Gröjer, J. (2001): Intangibles and accounting classifications: in
    search of a classification strategy. Accounting, Organizations and
    Society, 26/2001, 695–713. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/S0361-3682(01)00023-X">https://doi.org/10.1016/S0361-3682(01)00023-X</link>
  </para>
  <para>
    Hajdu T. – Lukács J. – Ducsai A. R. (2023): A kör négyszögesítése,
    avagy az ESG-jelentések számszerű minősítése. Pénzügyi Szemle.
    69(2), Art. 2. 103–022. o.  <link xlink:href="https://doi.org/10.35551/PFQ_2023_2_6"></link>
  </para>
  <para>
    Han, J. – Kamber, M. (2004): Adatbányászat. Panem Könyvkiadó,
    Budapest.
  </para>
  <para>
    Ho, H. – Chau, K.– Cheung, P. (2012): Intellectual Capital
    Disclosure and Initial Public Offerings: Evidence from Hong Kong.
    Journal of Applied Economics and Business Research 2 (2) 56–68. o.
  </para>
  <para>
    IMA (2010): Unrecognized Intangible Assets: Identification,
    Management and Reporting. Institute of Management Accountants, New
    Jersey. Online:
    <link xlink:href="https://www.imanet.org/research-publications/ima-reports/unrecognized-intangible-assets-identification-management-and-reporting"></link>
  </para>
  <para>
    Juhász P. (2004): Az üzleti és könyv szerinti érték eltérésének
    magyarázata. Doktori értekezés. Budapesti Corvinus Egyetem,
    Budapest.
  </para>
  <para>
    Juhász P. (2012): A mérlegen kívüli tételek szerepének és
    megítélésének változása a magyar vállalatok működésében.
    Hitelintézeti Szemle, 11/1, 24–46. o.
  </para>
  <para>
    Juhász P. (2016): Management under Limited Information - The
    Measurement of Off-Balance Sheet Assets at Hungarian firms. Central
    European Business Review 5, 23–33. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.18267/j.cebr.164"></link>
  </para>
  <para>
    Kang, H.H. – Gray, S.J. (2011): Reporting intangible assets:
    Voluntary disclosure practices of top emerging market companies. The
    International Journal of Accounting, vol. 46, no. 4, 402–423. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/j.intacc.2011.09.007">https://doi.org/10.1016/j.intacc.2011.09.007</link>
  </para>
  <para>
    Kaplan, R.S. – Norton,D P. (2005): Stratégiai térképek. Hogyan
    alakulnak át az immateriális javak pénzügyi eredménnyé? Panem Kiadó,
    Budapest, 2005.
  </para>
  <para>
    Karai, É. – Bárány, M. (2013): Towards Convergence of Accounting for
    Emission Rights. Acta Polytechnica Hungarica, 10(1). 177–196. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.12700/APH.10.01.2013.1.10.">https://doi.org/10.12700/APH.10.01.2013.1.10.</link>
  </para>
  <para>
    Kiss, G. D. (2017): Volatilitás, extrém elmozdulások és tőkepiaci fertőzések.
    JATEPress. Szeged.
  </para>
  <para>
    Kiss, G. D. – Mészáros, M. – Rácz, T. (2022): A nemzetközi pénzügyek
    elmélete és annak ökonometriai eszköztára. Typotex Kiadó Budapest.
  </para>
  <para>
    Kovács Á. – Lévai J. (2000): A humán tőke auditálásának
    szükségessége az új évezred küszöbén. Pénzügyi Szemle, 11–12,
    975–985. o.
  </para>
  <para>
    Kovács Zs. I. – Deák I. (2012): Számvitel – szakma versus tudomány.
    Pénzügyi Szemle, 4, 458–468. o.
  </para>
  <para>
    Kovács, Zs. I. (2015a): Immateriális vagyonelemek a magyar
    számviteli rendszerben és a beszámolókban. Pénzügyi Szemle 2015:2
    231–242. o.
  </para>
  <para>
    Kovács, Zs. I. (2015b): Új típusú gazdaság - új típusú beszámoló? A
    tudásjavak helye a pénzügyi kimutatásokban. In: Buzás N. – Prónay
    Sz. (szerk): Tudásteremtés és –alkalmazás a modern társadalomban.
    Szegedi Tudományegyetem, Interdiszciplináris Tudásmenedzsment
    Kutatóközpont, 166–176. o.
  </para>
  <para>
    Kovács, Zs. I. – Lippai-Makra, E. – Kiss, G. D. – Deák, I (2021): Az
    immateriális javakkal kapcsolatos közzététel vizsgálata
    tartalomelemzéssel a legnagyobb hazai vállalkozásoknál. Gazdaság és
    Pénzügy 8:1 88–112. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.33926/GP.2021.1.4">https://doi.org/10.33926/GP.2021.1.4</link>
  </para>
  <para>
    Kovács, Zs. I., – Lippai-Makra, E. (2023a): Intellectual capital
    disclosure and non-financial reporting – current issues related to
    policymaking. Prosperitas, 10(3), 1–7. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.31570/prosp_2022_0048"></link>
  </para>
  <para>
    Kovács, Zs. I.; Lippai-Makra, E. (2023b): A vállalati jelentések
    vizsgálatának módszertani kihívásai. In: Hegedűs, M., (szerk.)
    Digitális lépésváltás a könyvvizsgálatban. Budapest, Magyarország:
    Magyar Könyvvizsgálói Kamara. 39–47. o.
  </para>
  <para>
    KPMG International (2022): Big Shifts, Small Steps. Survey of
    Sustainability Reporting 2022.
    <link xlink:href="https://kpmg.com/xx/en/home/insights/2022/09/survey-of-sustainability-reporting-2022.html"></link>
  </para>
  <para>
    Krippendorff, K. (1989): Content Analysis. In E. Barnouw, G.
    Gerbner, W. Schramm, T. L. Worth, &amp; L. Gross (Szerk.),
    International encyclopedia of communication: Köt. 1. (o. 403–407).
    Oxford University Press.
  </para>
  <para>
    Krippendorff, K. (2011): Agreement and Information in the
    Reliability of Coding. Communication Methods and Measures, 5, 1–20.
    o. <link xlink:href="https://doi.org/10.1080/19312458.2011.568376"></link>
  </para>
  <para>
    Kuhn, T.S. (1998): Mik is azok a tudományos forradalmak? In: Laki
    János (ed.): Tudományfilozófia. Osiris Kiadó, Budapest. 137–152. o.
  </para>
  <para>
    Kuhn, T.S. (2002): A tudományos forradalmak szerkezete. Osiris
    Kiadó, Budapest
  </para>
  <para>
    Kumar, G. (2013): Voluntary disclosures of intangibles information
    by U.S.-listed Asian companies. Journal of International Accounting,
    Auditing and Taxation, vol. 22, no. 2, 109–118. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/j.intaccaudtax.2013.07.002">https://doi.org/10.1016/j.intaccaudtax.2013.07.002</link>
  </para>
  <para>
    Mészáros, M – Kiss, G. D. (2020): Spillover effects of
    unconventional monetary policy on capital markets in the shadow of
    the Eurozone: A sample of non-Eurozone countries. Review of Economic
    Perspectives/ Národohospodársky Obzor: the Journal of Masaryk
    University. 20:2.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.2478/revecp-2020-0008">https://doi.org/10.2478/revecp-2020-0008</link>
  </para>
  <para>
    Laáb Á. (2010): Kompetencia-ga(rá)zdálkodás I. Budapesti Műszaki és
    Gazdaságtudományi Egyetem, Typotex Kiadó, Budapest.
  </para>
  <para>
    Lakatos M. – Karai É. (2015): Venni vagy eladni? Magyar
    szén-dioxid-kvóta-kereskedelem – tanulóévek. Pénzügyi Szemle, 3,
    333–348. o.
  </para>
  <para>
    Lengyel I. (2003): Verseny és területi fejlődés: térségek
    versenyképessége Magyarországon. JATEpress, Szeged.
  </para>
  <para>
    Lev, B. (2001): Intangibles: Management, Measurement, and Reporting.
    Washington, DC: The Bookings Institution.
  </para>
  <para>
    Lev, B. (2003): Remarks on the Measurement, Valuation, and Reporting
    of Intangible Assets. Federal Reserve Bank of New York Economic
    Policy Review, 9, 3. 17–22. o.
  </para>
  <para>
    Lev, B. (2018): The deteriorating usefulness of financial report
    information and how to reverse it. Accounting and Business Research,
    48(5), 465–493. o. <link xlink:href="https://doi.org/10.1080/00014788.2018.1470138"></link>
  </para>
  <para>
    Li, J. – Pike, R. – Haniffa, R. (2008): Intellectual capital
    disclosure and corporate governance structure in UK firms.
    Accounting and Business Research 38, 137–159. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1080/00014788.2008.9663326">https://doi.org/10.1080/00014788.2008.9663326</link>
  </para>
  <para>
    Lippai-Makra, E. (2021): A nem pénzügyi közzététel jó gyakorlata a
    változó szabályozás tükrében. Számvitel Adó Könyvvizsgálat: Szakma,
    63(9), 51. o.
  </para>
  <para>
    Lippai-Makra, E. – Kovács, Zs. I. – Kiss, G. D. (2022): The
    non-financial reporting practices of Hungarian listed public
    interest entities considering the 2014/95/EU Directive. Journal of
    Applied Accounting Research, 23(1) 301–318. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1108/JAAR-04-2021-0086">https://doi.org/10.1108/JAAR-04-2021-0086</link>
  </para>
  <para>
    Lippai-Makra E. – Kovács Zs. I. (2021): Motivációk a nem pénzügyi
    információk közzététele mögött – interjús kutatás a közérdeklődésre
    számot tartó szervezetek kommunikációjáról. Marketing &amp;
    Menedzsment, 55(1), 55–65. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.15170/MM.2021.55.01.05">https://doi.org/10.15170/MM.2021.55.01.05</link>
  </para>
  <para>
    Lippai-Makra E. – Rádóczi Zs. (2021): A vállalkozások közzétételi
    gyakorlatának elméleti megközelítése. Köz-gazdaság, 16(2), 196–206.
    o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.14267/RETP2021.02.15">https://doi.org/10.14267/RETP2021.02.15</link>
  </para>
  <para>
    <link xlink:href="https://m2.mtmt.hu/gui2/?type=authors&amp;mode=browse&amp;sel=10059887">Lippai-Makra E</link> –
    <link xlink:href="https://m2.mtmt.hu/gui2/?type=authors&amp;mode=browse&amp;sel=10061116">Szládek D</link>. –
    <link xlink:href="https://m2.mtmt.hu/gui2/?type=authors&amp;mode=browse&amp;sel=10071003">Tóth B</link>. –
    <link xlink:href="https://m2.mtmt.hu/gui2/?type=authors&amp;mode=browse&amp;sel=10026152">Dávid K. G</link>. (2020):
    <link xlink:href="https://m2.mtmt.hu/gui2/?mode=browse&amp;params=publication;32129176">Environmental,
    Social, and Governance (ESG) Scores in the Service of Financial
    Stability for the European Banking System</link>. In: Salamin G. –
    Kovács A. F. (szerk.):
    <link xlink:href="https://m2.mtmt.hu/gui2/?mode=browse&amp;params=publication;32129169">Green
    Financial Perspectives: Proceeds of the Central European Scientific
    Conference on Green Finance and Sustainable Development, </link>
    Corvinus. University of Budapest, Budapest. 29–38. o.
  </para>
  <para>
    Lippai-Makra E., – Tóth B. (2020): A nem pénzügyi jelentések
    tartalmára vonatkozó előírások. Számvitel Adó Könyvvizsgálat:
    Szakma, 62(11), 51–51. o.
  </para>
  <para>
    Lippai-Makra E., Tóth B., &amp; Rádóczi Zs. (2019): Trendek a nem
    pénzügyi jelentések világában. Számvitel Adó Könyvvizsgálat: Szakma.
    61(12), 35–37. o.
  </para>
  <para>
    Lukács J. (2002): Hogyan lehetne megbízható és valós az összkép,
    avagy milyen esetekben indokolt a 4. § (4) bekezdésének alkalmazása?
    SZAKma, 11, 490–492. o.
  </para>
  <para>
    Lukovics M. – Deák I. (2005): Kontrolling a kutatás-fejlesztésben.
    InCo 11/2005, Online (2024.03.13.):
    <link xlink:href="http://www.inco.hu/inco11/innova/cikk0h.htm"></link>
  </para>
  <para>
    Lundvall, B.A. – Johnson, B. – Andersen E.S. – Dalum B. (2002):
    National systems of production, innovation and competence building.
    Research Policy, 31, 213–231. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/S0048-7333(01)00137-8">https://doi.org/10.1016/S0048-7333(01)00137-8</link>
  </para>
  <para>
    Martin K. (2011): A vállalatok piaci értéke és könyv szerinti értéke
    közötti eltérést befolyásoló tényezők vizsgálata Magyarországon.
    Doktori értekezés. Budapesti Corvinus Egyetem
  </para>
  <para>
    Matolcsy Z. – Wyatt A. (2006): Capitalized intangibles and financial
    analysts. Accounting and Finance, 46, 457–479. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1111/j.1467-629X.2006.00177.x">https://doi.org/10.1111/j.1467-629X.2006.00177.x</link>
  </para>
  <para>
    Mortensen, J. (2012): Intangible capital in business and national
    accounting and economic analysis. Innodrive Working Paper No. 21.
    Online (2015.07.16.):
    <link xlink:href="http://www.innodrive.org/attachments/File/workingpapers/Innodrive_WP_21_Mortensen2012.pdf"></link>
  </para>
  <para>
    Müller, J. (2014): An accounting revolution? The financialization of
    standard setting. Critical Perspectives on Accounting, 25, 539–557.
    o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/j.cpa.2013.08.006">https://doi.org/10.1016/j.cpa.2013.08.006</link>
  </para>
  <para>
    Nagy B. – Pelle A. – Somosi S. (2016): Intellectual property rights,
    competition and competitiveness in the EU internal market: What is
    to come with the unitary patent system? In G. M. Hodgson (ed): WINIR
    Symposium on Property Rights. 1–17. o.
  </para>
  <para>
    Novák, M. (2018): The Quality of Disclosure under IAS 38 in
    Financial Statements of Entities Listed on PSE. European Financial
    and Accounting Journal 2018, 31–44. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.18267/j.efaj.208"></link>
  </para>
  <para>
    OECD (2005): Oslo Manual. Guidelines For Collecting And Interpreting
    Technological Innovation Data (3rd edition), OECD, Paris.
  </para>
  <para>
    OECD (2012): Corporate Reporting of Intangible Assets: A Progress
    Report. April 2012.
  </para>
  <para>
    Oliveira, L. – Lima Rodrigues, L. – Craig, R. (2006): Firm‐specific
    determinants of intangibles reporting: evidence from the Portuguese
    stock market. Journal of Human Resource Costing &amp; Accounting 10,
    11–33. o. <link xlink:href="https://doi.org/10.1108/14013380610672657"></link>
  </para>
  <para>
    Orhangazi, Ö. (2019): The role of intangible assets in explaining
    the investment–profit puzzle. Cambridge Journal of Economics 43,
    1251–1286. o. <link xlink:href="https://doi.org/10.1093/cje/bey046"></link>
  </para>
  <para>
    Palánk, G. – Karai, É. (2023): Quality of R&amp;D Information in the
    Disclosures of Pharmaceutical Companies in Hungary. Balkans Journal
    of Emerging Trends in Social Sciences, 6(1), 14–23. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.31410/Balkans.JETSS.2023.6.1.14-23"></link>
  </para>
  <para>
    Petkov, R.R. (2011): The current financial crisis and its Potential
    Impact on Internally Generated Intangible Assets. Internaitonal
    Journal of Business and Management, Vol.6.No.3 37–44. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.5539/ijbm.v6n3p37">https://doi.org/10.5539/ijbm.v6n3p37</link>
  </para>
  <para>
    Petty, R. – Cuganesan, S. – Finch, N.–Ford, G. (2009): Intellectual
    Capital and Valuation: Challenges in the Voluntary Disclosure of
    Value Drivers. SSRN Electronic Journal.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.2139/ssrn.1490208"></link>
  </para>
  <para>
    Ragini (2012): Corporate Disclosure of Intangibles: A Comparative
    Study of Practices among Indian, US, and Japanese Companies.
    Vikalpa: The Journal for Decision Makers, vol. 37, no. 3, 51–72. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1177/0256090920120305">https://doi.org/10.1177/0256090920120305</link>
  </para>
  <para>
    Ramírez, Y. – Tejada, Á. – Sánchez, M. P. (2022): Determinants of
    online intellectual capital disclosure by Spanish local governments.
    Journal of Intellectual Capital, 23(2), 249–289. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1108/JIC-03-2020-0086"></link>
  </para>
  <para>
    Saxné Andor Á. M. (2014): Az immateriális javak számviteli elmélete
    és alkalmazása a magyar szabályozási rendszerben. Doktori értekezés.
    Budapesti Corvinus Egyetem
  </para>
  <para>
    Shehata, N.F. (2014): Theories and Determinants of Voluntary
    Disclosure. Accounting and Finance Research 3. 18–26. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.5430/afr.v3n1p18"></link>
  </para>
  <para>
    Shortridge, R.T. – Smith, P.A (2009): Understanding the changes in
    accounting thought. Research in Accounting Regulation, 21. no.1.
    11–18. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1016/j.racreg.2008.11.010">https://doi.org/10.1016/j.racreg.2008.11.010</link>
  </para>
  <para>
    Skinner, D. J. (2008): Accounting for intangibles - a critical
    review of policy recommendations. Accounting &amp; Business
    Research, 38, 3, 191–204. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1080/00014788.2008.9663332">https://doi.org/10.1080/00014788.2008.9663332</link>
    Stanfield, K. (2002): Intangible Management. Academic Press. London.
  </para>
  <para>
    Stolowy, H. – Paugam, L. (2018): The expansion of non-financial
    reporting: An exploratory study. Accounting and Business Research,
    48(5), 525–548. o. <link xlink:href="https://doi.org/10.1080/00014788.2018.1470141"></link>
  </para>
  <para>
    Sveiby, K.E. (2001): Szervezetek új gazdagsága: a menedzselt tudás.
    KJK KERSZÖV, Budapest.
  </para>
  <para>
    Sveiby, K.E. (2010): Methods for measuring intangible assets. Onine
    (2023.09.07.):
    <link xlink:href="https://www.sveiby.com/files/pdf/intangiblemethods.pdf"></link>
  </para>
  <para>
    Szabó K. – Hámori B. (2006): Információ – gazdaság. Akadémiai Kiadó,
    Budapest.
  </para>
  <para>
    Tarquinio, L. – Posadas, S. C. (2020): Exploring the term
    “non-financial information”: An academics’ view. Meditari
    Accountancy Research, 28(5), 727–749. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1108/MEDAR-11-2019-0602"></link>
  </para>
  <para>
    Tóth B. I. (2009): A nemzetgazdaságok tőkeállományának
    halmazelmélete különös tekintettel a láthatatlan tőke területi
    állományára. In Andrássy A. (szerk.): “Gazdaság és Társadalom”
    Konferencia a Magyar Tudomány Ünnepe alkalmából. NYME GTK, 2009,
    Sopron.
  </para>
  <para>
    Tömöri, G. – Bács, Z., Felföldi, J. – Orbán, I. (2022): Impact of
    Pharmaceutical R&amp;D Activity on Financial Flexibility and
    Bargaining Power. Economies, 10(11), 277. 1–19. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.3390/economies10110277"></link>
  </para>
  <para>
    Upton, W. (2001): Business and Financial Reporting, Challenges from
    the New Economy. Financial Accounting Series, FASB, Norwalk,
    Connecticut.
  </para>
  <para>
    Vafaei, A. – Taylor, D. – Ahmed, K. (2011): The value relevance of
    intellectual capital disclosures. Journal of Intellectual Capital,
    12(3), 407–429. o. <link xlink:href="https://doi.org/10.1108/14691931111154715"></link>
  </para>
  <para>
    Ván H. (2014): A környezeti számvitel szerepe a vállalatok
    környezetvédelmi tevékenységében. Szegedi Tudományegyetem,
    Gazdaságtudományi Kar. JATEPress, Szeged.
  </para>
  <para>
    Vitolla, F. – Raimo, N. – Rubino, M. –Garzoni, A. (2022): Broadening
    the horizons of intellectual capital disclosure to the sports
    industry: Evidence from top UEFA clubs. Meditari Accountancy
    Research, 30(1), 142–162. o.
    <link xlink:href="https://doi.org/10.1108/MEDAR-08-2020-0973"></link>
  </para>
  <para>
    Wells, M.C. (1976): A Revolution in Accounting Thought? The
    Accounting Review, 51, No. 3. 471–482. o.
  </para>
  <para>
    Zambon, S. – Marzo, G. – Girella, L. – Abela, M. – D’Albore, N.
    (2020): A literature review on the reporting of intangibles. EFRAG.
    <link xlink:href="http://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2Fsites%2Fwebpublishing%2FSiteAssets%2FA%2520literature%2520review%2520on%2520the%2520reporting%2520of%2520intangibles.pdf">http://www.efrag.org/Assets/Download?assetUrl=%2Fsites%2Fwebpublishing%2FSiteAssets%2FA%2520literature%2520review%2520on%2520the%2520reporting%2520of%2520intangibles.pdf</link>
  </para>
  </chapter>
  <chapter>
    <title>Mellékletek</title>
    <section>
      <title>1. Melléklet</title>
  <para>
    A Ragini-féle 180 immateriális tétel listája:
  </para>
  <informaltable>
    <tgroup cols="2">
      <colspec align="left" colwidth="200pt"/>
      <colspec align="left" colwidth="800pt"/>
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F berendezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F tevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F személyzet
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F fókusz területek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F központok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F struktúra
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F eredmények
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek az árbevételhez viszonyítva*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek növekedési rátája*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek növekedésének vagy csökkenésének oka
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek számviteli kezelésmódja
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Folyamatban lévő K+F
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Technológia és Innováció
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Technológiai know-how
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új technológiák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F finanszírozás részletei
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Információ technológiai kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szoftverfejlesztési költségek*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Humán erőforrás stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdonnal kapcsolatos stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Termékstratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Marketingstratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Növekedési stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Növekedést vezérlő területek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Üzleti stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szállítókkal kapcsolatos stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Befektetési stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Globális stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Regionális stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vezetési stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Erősségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kockázatmenedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Likviditásmenedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Stratégiai kérdések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Stratégiai célok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Stratégiai kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Átszervezési tevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Stratégiai szövetségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Költségkövetési intézkedések/kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Finanszírozási stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ellátási lánc menedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A verseny minősége, erőssége
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b26
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kompetitív faktorok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b27
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kulcs versenytársak
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b28
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ipari trendek/környezet
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b29
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kockázati faktorok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b30
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A globális versenyben való helytállás érdekében tett
              erőfeszítések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Elsődleges piacok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb termékek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új termékek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Az új termékek aránya az összes termékhez viszonyítva*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Piaci egységek/üzletek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Az új egységek/üzletek száma*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új piacok/célpiacok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Piaci kockázat
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Piaci részesedés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Marketing/reklám költségek*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Piaci növekedés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Márkák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb márkák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Elosztási rendszer
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kereskedők száma*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb szállítók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szállítói kapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Az árbevétel aránya az iparági értékesítéshez viszonyítva*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vezető a piacon
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Márkák száma*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A márka értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Márkaépítés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Promóció/Marketingtevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A termék egy főre jutó fogyasztása*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Termékminőség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c26
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Termék dizájn
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c27
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vásárlóbázis
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c28
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb vásárlók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c29
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új vásárlók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c30
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőhűség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c31
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőkapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c32
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőlista
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c33
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Földrajzi eloszlás
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c34
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Értékesítés ösztönzés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c35
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevői elégedettség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c36
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőszolgálat
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók száma*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók száma szegmensenként*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók száma területenként*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új munkavállalók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók korösszetétele*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók átlagos életkora*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók nemek szerinti összetétele*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók képzettsége
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrás értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrás egy munkavállalókra eső értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrással kapcsolatos megtérülés*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Képzési programok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Humánerőforrásfejlesztési tevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vezetőség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Toborzási és munkaerőfelvételi programok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalói kapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ipari kapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Javadalmazási politika
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A vezetőség számára fizetett javadalmazás és juttatások*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalói ösztönzési terv
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Nyugdíjjal kapcsolatos juttatások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkatermelékenység alakulása (több évre)*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Képzésben részt vett munkavállalók száma*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalói elégedettség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Információ az ügyvezetőkről
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d26
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Egy munkavállalóra jutó árbevétel*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdonjogok értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak száma*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak száma területenként*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Megszerzett szabadalmak értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak rangja
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kereskedelmi márkák/nevek értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Bejegyzett márkák neve
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdon körforgás
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdonnal kapcsolatos tevékenységek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdon menedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Üzleti titkokról, szerzői jogokról szóló információ
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőkapcsolatok értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szerzett cégérték értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték szegmensenkénti értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték területenkénti értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Egyéb immateriális javak értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Egyéb immateriális javak tételei
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak számviteli kezelése
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak leírási módja
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak hasznos élettartama*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak halmozott
              értékcsökkenése*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak könyv szerinti
              értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak értékvesztési
              tesztjének kritériumai
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati értékek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati célok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati vízió
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati misszió
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati kultúra
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati profil
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati filozófia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A vállalat története
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati teljesítmények
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati struktúra
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati adatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati etika/viselkedési kódex
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Részvényesek reklamációi
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Részvényesek száma*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A részvények eloszlása (tulajdonosi csoportok szerint)*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A részvények eloszlása (a birtokolt részvények száma
              szerint)*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Részvényárfolyam*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb részvényesek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti tevékenységek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti filozófia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezettel kapcsolatos programok/politikák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti kötelezettségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezetmenedzsment-elvek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezettel kapcsolatos ügyek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti költségek*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezethez kapcsolódó termékek/technológiák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A vállalat társadalmi felelősségvállalása
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalatirányítás
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Függő tételek és kötelezettségvállalások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Mérlegen kívüli megállapodások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Lízingek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kapcsolt vállalkozásokkal folytatott tranzakciók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Fedezeti ügyletek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Pénzügyi instrumentumok valós értéke*
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szerződéses kötelezettségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új számviteli standardok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Számvitelpolitikai változások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Jövőkép
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Mérlegfordulónap utáni események
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Lehetőségek és kihívások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Elnyert díjak
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Adósminősítési besorolás
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Ragini (2012)
  </para>
  <para>
    Megjegyzés: a *-gal jelölt tételek számszerűsített információkat
    tartalmaznak.
  </para>
    </section>
    <section>
  <title>2. Melléklet</title>
  <para>
    1. Kutatási szakasz: azon tételek listája, amelyeket egyetlen
    beszámoló sem tartalmazott:
  </para>
  <informaltable>
    <tgroup cols="2">
      <colspec align="left" colwidth="200pt"/>
      <colspec align="left" colwidth="800pt"/>
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek növekedési rátája
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Technológiai know-how
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdonnal kapcsolatos stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Az új termékek aránya az összes termékhez viszonyítva
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kereskedők száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Márkák száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A márka értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Promóció/Marketingtevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A termék egy főre jutó fogyasztása
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c26
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Termékdizájn
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c31
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőkapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c32
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőlista
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c34
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Értékesítés ösztönzése
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók korösszetétele
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók átlagos életkora
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók nemek szerinti összetétele
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrás értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrás egy munkavállalókra eső értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrással kapcsolatos megtérülés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkatermelékenység alakulása (több évre)
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d26
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Egy munkavállalóra jutó árbevétel
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak száma területenként
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak rangja
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kereskedelmi márkák/nevek értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Bejegyzett márkák neve
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdon körforgás
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdon menedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Üzleti titkokról, szerzői jogokról szóló információ
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőkapcsolatok értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték szegmensenkénti értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték területenkénti értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati misszió
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati kultúra
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati filozófia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati adatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Részvényesek reklamációi
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Adósminősítési besorolás
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Ragini (2012) tételeiből leválogatva a magyar minta alapján
  </para>
    </section>
<section>
  <title>3. Melléklet</title>
  <para>
    1. Kutatási szakasz: azon tételek listája, amelyeket a beszámolók
    legfeljebb 24 százaléka tartalmazott:
  </para>
  <informaltable>
    <tgroup cols="2">
      <colspec align="left" colwidth="200pt"/>
      <colspec align="left" colwidth="800pt"/>
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F berendezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F tevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F személyzet
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F fókusz területek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F központok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F struktúra
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F eredmények
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek az árbevételhez viszonyítva
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek növekedési rátája
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek növekedésének vagy csökkenésének oka
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek számviteli kezelésmódja
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Folyamatban lévő K+F
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Technológia és Innováció
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Technológiai know-how
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új technológiák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F finanszírozás részletei
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Információtechnológiai kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szoftverfejlesztési költségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Humán erőforrás stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdonnal kapcsolatos stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Termékstratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Marketingstratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Növekedési stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Növekedést vezérlő területek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Üzleti stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szállítókkal kapcsolatos stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Globális stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Regionális stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vezetési stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Erősségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kockázatmenedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Likviditásmenedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Stratégiai célok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Stratégiai szövetségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Költségkövetési intézkedések/kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ellátásilánc-menedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A verseny minősége, erőssége
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b26
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kompetitív faktorok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b27
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kulcs versenytársak
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b30
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A globális versenyben való helytállás érdekében tett
              erőfeszítések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új termékek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Az új termékek aránya az összes termékhez viszonyítva
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Az új egységek/üzletek száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új piacok/célpiacok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Piaci részesedés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Piaci növekedés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Márkák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb márkák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Elosztási rendszer
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kereskedők száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb szállítók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szállítói kapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Az árbevétel aránya az iparági értékesítéshez viszonyítva
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vezető a piacon
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Márkák száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A márka értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Márkaépítés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Promóció/Marketingtevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A termék egy főre jutó fogyasztása
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Termékminőség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c26
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Termék dizájn
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c27
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vásárlóbázis
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c28
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb vásárlók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c29
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új vásárlók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c30
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőhűség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c31
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőkapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c32
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőlista
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c34
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Értékesítésösztönzés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c35
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevői elégedettség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c36
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőszolgálat
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók száma területenként
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új munkavállalók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók korösszetétele
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók átlagos életkora
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók nemek szerinti összetétele
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók képzettsége
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrás értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrás egy munkavállalókra eső értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A humánerőforrással kapcsolatos megtérülés
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Képzési programok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Humánerőforrásfejlesztési tevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vezetőség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Toborzási és munkaerőfelvételi programok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalói kapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ipari kapcsolatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Javadalmazási politika
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalói ösztönzési terv
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Nyugdíjjal kapcsolatos juttatások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkatermelékenység alakulása (több évre)
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Képzésben részt vett munkavállalók száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalói elégedettség
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d26
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Egy munkavállalóra jutó árbevétel
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak száma területenként
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Megszerzett szabadalmak értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szabadalmak rangja
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kereskedelmi márkák/nevek értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Bejegyzett márkák neve
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdon körforgás
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdonnal kapcsolatos tevékenységek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdon menedzsment
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Üzleti titkokról, szerzői jogokról szóló információ
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vevőkapcsolatok értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték szegmensenkénti értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték területenkénti értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak értékvesztési
              tesztjének kritériumai
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati értékek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati célok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati vízió
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati misszió
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati kultúra
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati filozófia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati struktúra
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati adatok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati etika/viselkedési kódex
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Részvényesek reklamációi
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Részvényárfolyam
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezetmenedzsment-elvek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A vállalat társadalmi felelősségvállalása
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g11
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalatirányítás
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Lízingek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Pénzügyi instrumentumok valós értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Új számviteli standardok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Jövőkép
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Lehetőségek és kihívások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Elnyert díjak
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Adósminősítési besorolás
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Ragini (2012) tételeiből leválogatva a magyar minta alapján
  </para>
  </section>
    <section>
    <title>4. Melléklet</title>
  <para>
    1. Kutatási szakasz: azon tételek listája, amelyeket a beszámolóknak
    legalább 25, de legfeljebb 49 százaléka tartalmazott:
  </para>
  <informaltable>
    <tgroup cols="2">
      <colspec align="left" colwidth="200pt"/>
      <colspec align="left" colwidth="800pt"/>
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Befektetési stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b17
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Stratégiai kérdések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Stratégiai kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Átszervezési tevékenység
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Finanszírozási stratégia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b28
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Ipari trendek/környezet
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              b29
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kockázati faktorok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Elsődleges piacok
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Piaci egységek/üzletek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Piaci kockázat
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szerzett cégérték értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati teljesítmények
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti tevékenységek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti filozófia
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g3
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezettel kapcsolatos programok/politikák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g4
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti kezdeményezések
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti költségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Fedezeti ügyletek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Számvitelpolitikai változások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Mérlegfordulónap utáni események
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Ragini (2012) tételeiből leválogatva a magyar minta alapján
  </para>
    </section>
  <section>
    <title>5. Melléklet</title>
  <para>
    1. Kutatási szakasz: azon tételek listája, amelyeket legalább a
    beszámolók fele tartalmazott:
  </para>
  <informaltable>
    <tgroup cols="2">
      <colspec align="left" colwidth="200pt"/>
      <colspec align="left" colwidth="800pt"/>
      <tbody>
        <row>
          <entry>
            <para>
              a9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              K+F költségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb termékek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c10
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Marketing/reklám költségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              c33
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Földrajzi eloszlás
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d2
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Munkavállalók száma szegmensenként
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A vezetőség számára fizetett javadalmazás és juttatások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              d25
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Információ az ügyvezetőkről
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e1
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szellemi tulajdonjogok értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Egyéb immateriális javak értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e19
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Egyéb immateriális javak tételei
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e20
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak számviteli kezelése
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e21
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak leírási módja
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e22
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak hasznos élettartama
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e23
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak halmozott
              értékcsökkenése
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              e24
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Cégérték és egyéb immateriális javak könyv szerinti értéke
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f6
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Vállalati profil
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f8
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A vállalat története
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f14
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Részvényesek száma
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A részvények eloszlása (tulajdonosi csoportok szerint)
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f16
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              A részvények eloszlása (a birtokolt részvények száma
              szerint)
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              f18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Legfőbb részvényesek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g5
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezeti kötelezettségek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g7
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezettel kapcsolatos ügyek
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g9
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Környezethez kapcsolódó termékek/technológiák
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g12
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Függő tételek és kötelezettségvállalások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g13
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Mérlegen kívüli megállapodások
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g15
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Kapcsolt vállalkozásokkal folytatott tranzakciók
            </para>
          </entry>
        </row>
        <row>
          <entry>
            <para>
              g18
            </para>
          </entry>
          <entry>
            <para>
              Szerződéses kötelezettségek
            </para>
          </entry>
        </row>
      </tbody>
    </tgroup>
  </informaltable>
  <para>
    Forrás: Ragini (2012) tételeiből leválogatva a magyar minta alapján
  </para>
  </section>
  <section>  
    <title>6. Melléklet</title>
  <para>
    1. Kutatási szakasz: azon tételek, listája, amelyeket 26–29
    beszámoló tartalmazott:
  </para>
  <informaltable>
    <tgroup cols="2">
          <colspec align="left" colwidth="200pt"/>
          <colspec align="left" colwidth="800pt"/>
          <tbody>
            <row>
              <entry>
                <para> c33 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Földrajzi eloszlás </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> d1 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Munkavállalók száma </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> d19 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A vezetőség számára fizetett javadalmazás és juttatások </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> d25 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Információ az ügyvezetőkről </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> e18 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Egyéb immateriális javak értéke </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> e19 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Egyéb immateriális javak tételei </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> e21 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak leírási módja </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> e23 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak halmozott értékcsökkenése </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> e24 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Cégérték és egyéb immateriális javak könyv szerinti értéke </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> f6 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Vállalati profil </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> f15 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> A részvények eloszlása (tulajdonosi csoportok szerint) </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> f18 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Legfőbb részvényesek </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> g12 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Függő tételek és kötelezettségvállalások </para>
              </entry>
            </row>
            <row>
              <entry>
                <para> g15 </para>
              </entry>
              <entry>
                <para> Kapcsolt vállalkozásokkal folytatott tranzakciók </para>
              </entry>
            </row>
          </tbody>
        </tgroup>
  </informaltable>
  </section>
 </chapter>
  <para>
    Forrás: Ragini (2012) tételeiből leválogatva a magyar minta alapján
  </para>
</book>
